264 



Sneen ligjier længe i Lavningerne, dels fordi Fjordisen til langt 

 Ild paa Sommeren virker som stadig Kuldepol. Af Stellaria 

 humifusa saa jeg kun en enkelt lille Tue i Hlomst; den voxede 

 imellem sort , hornblendeholdigt Grus paa en Gang i Gnejsen. 

 At denne Tue var udsprungen, skyldtes Insolationens kraftige 

 Virkning paa den mørke Jordbund. 



Man behøver kun at fjærne sig .iU— 100 Al. fra kystlinjen 

 for at IrælTe en Mængde blomstrende Arter. 



Paa et lille Skær (20 D Alen, 13 G M. stort, 10— lo', 3— oM. 

 højt; fandtes en lille Fordybning af et Par Kvadratalens Stør- 

 relse; Bunden var beklædt med et tæt Tæppe af Glyceria samt 

 blomstrende Catabrosa og Saxifraga rivularis; der var her et 

 sort, fedt Muldlag af 8" (21 Cm.) Dybde, gennemvævet af Græs- 

 rødder. 



I Græsset fandtes tre Ternereder {Sterna niacrura)-^ Frodig- 

 heden og Muldlaget skyldes Fuglenes Gødning ; her laa store 

 Kager af Hormidium parietinum. 



I nogle smaa Vandhuller i den nøgne klippe havde Vandet 

 en besynderlig rødlig Farve ; den hidrørte fra Sphærella nivalis, 

 der ogsaa som en rød Slim beklædte de almindelige blaagrønne 

 Alger paa Bunden ; i andre Vandhuller var Vandet grøntfarve\ 

 af fformidium. 



Paa lignende smaa Skær fandtes usædvanlig mange og store 

 Puder af Cladonia rangiferina. 



19. Gaaseland. 



* 

 "'Il afgik Bay, Deichmann og jeg med 3 Hunde og 2 



Slæder til Gaaseland, hvor man nu fra vor saa betydelige 

 Strækninger af snebart Land. Natten mellem '"I-, og ^/t faldt 

 der, medens det regnede paa Danmarks 0, Sne paa Basalt- 

 toppene herovre ; den forsvandt dog hurtigt igen. Paa Havnen 

 ug Fjorden stod der nu talrige Smaasøer af fersk Vand , ude 

 paa Fjorden var største Delen af Sneen smeltet, hist og her 



