24 
Camelierna, Rosorna, Calceolarierna — kort sagdt de flesta 
prydnadsväxterna. Ej blott i det stora, utan äfven mången- 
städes i det lilla visar sig sålunda menniskans vanmakt 
och ringa herravälde öfver naturen, och äfven då hon som 
mest har anledning att fröjda sig öfver sitt mäktiga infly- 
tande, förete sig förhållanden, som otvetydigt tillropa 
henne ett '"hitintill skall du gå och icke vidare". 
Vi hafva i det föregående antydt de förnämsta af de 
förändringar, som menniskan åstadkommit med afseende 
på växternas yttre gestalt och öfriga egenskaper. De äro, 
såsom vi sett, icke obetydliga, men vida mera storartade 
och i ögonen fallande äro dock de, som menniskan vållat 
med afseende på växternas geografiska utbredning. I detta 
afseende har hon nemligen spelat en så stor rol, att nu- 
mera knappast något land torde finnas på jordklotet, på 
hvars vegetation ej menniskan påtryckt en i större eller 
mindre grad från den ursprungliga afvikande prägel, och 
än 1 dag försiggå dessa förändringar, som allt mer och mer 
omgestalta vegetationens utseende i olika länder. Låtom 
oss derföre taga betraktande några af de medel, hvarige- 
nom dessa förändringar uppstått. 
Tänka vi oss i allmänhet ett land, i hvilket menni- 
skan ännu ej nedslagit sina bopålar eller der endast den 
- jagande vilden eller nomaden irrar omkring utan någon 
varaktig stad, så finna vi detsamma vanligen bevuxet af 
väldiga, sekelgamla skogar, hvilka erbjuda hemvist åt en 
mängd växtarter, som endast under skogarnes hägn kunna 
trifvas. Så snart deremot menniskan der nedsatt sig för 
