17 
enkelt — men dock särdeles kraftigt, nemligen ett nog- 
grant urval af utsäde. Betrakta vi kärnorna i ett äpple, 
finna vi genast, huru en del äro fylliga och väl utvecklade, 
andra på hvarjehanda sätt sammantryckta och vinkliga. 
Utsår man dessa ur samma kärnhus hemtade frön, erhåller 
man visserligen äppleplantor af dem alla, men — äfven med 
fullkomligt lika behandling — kan det hända, att man 
erhåller flera, sinsemellan betydligt olika äpplesorter. Er- 
farenheten har härvid visat, att de bästa sorterna, de 
kraftigaste plantorna utvecklas ur de bäst utvecklade fröna, 
samt att ett dylikt, genom flera generationer upprepadt 
urval af utsäde väsentligt bidrager till frambringandet af 
en kraftig, i hvarje afseende bättre race eller form. 
Det återstår nu blott att omnämna ännu ett förfarings- 
sätt, som blifvit användt och ännu i dag 1 stor skala an- 
vändes, och som förtjenar desto större uppmärksamhet, 
som man kan påstå, att då genom ofvan anförda methoder 
den ursprungliga växten endast förändras till vissa delars 
form och beskaffenhet, så frambringas genom den ifråga- 
varande rent af nya växtformer. Inträda vi i ett af våra 
dagars växthus, skola säkerligen våra blickar ej underlåta 
att med välbehag hvila på denna mängd af skönblommiga 
Fuchsier, Pelargonier, Calceolarier m. fl. andra, som väl 
knappt i något torde helt och hållet saknas; — men frå- 
gar man, hvilket land det är, der dessa växa vilda, så 
måste det sanningsenliga svaret blifva: de härstamma från 
intet land, de finnas ingenstädes vilda. De äro helt och 
hållet konstprodukter af menniskan, naturligtvis med be- 
gagnande af de medel, som naturen lemnat i hennes hand. 
Det är nemligen genom s. k. hybridisering eller ömsesidig 
befruktning af tvenne skilda arter, som de uppstått; den 
Bilder ur värtverlden. 2 
