15 
Besinna vi nu, att — af de enkla kemiska ämnena 
— utom syre, väte, qväfve och kol ej mindre än åtmin- 
stone 20, några konstant, andra mera tillfälligt, äro funna 
hos växterna; besinna vi dessutom, att en mängd organi- 
ska föreningar af dem kunna upptagas, så är det lätt att 
inse, att närvaro eller frånvaro, öfverskott eller brist på 
ett eller annat ämne — äfvensom olika blandning af de- 
samma — kan och bör åstadkomma i ögonen fallande 
verkningar. 
Af ej ringa inflytande på åtskilliga växter är vidare 
deras förflyttande från ett land till ett annat, hvarigenom 
de utsättas för olika klimateriska förhållanden samt olika 
ljusstyrka. Allbekant är, huru under mera våta och kalla 
somrar örtståndet frodigare utvecklas, under torra, soliga 
och varma deremot mera blomman och frukten ; — skulle 
då ej hos en kulturväxt, flyttad från ett land, der ett torrt 
och varmt klimat i allmänhet råder, till ett annat kallare 
med ymmnig nederbörd, under tidernas längd ett betydligt 
tilltagande i örtståndets dimensioner komma att visa sig 
på bekostnad af de fruktifikativa delarne och tvärtom? 
Detta är orsaken, hvarföre t. ex. vår vanliga hvitkål, då 
den odlas i varmare länder, ej — såsom man säger — 
"knyter sig", d. v. s. ej utvecklar en stor rikedom af tätt 
packade blad, utan påskyndas att blomma och bära frukt. 
Å andra sidan nödgas vi beständigt inköpa utsädesfrö af 
åtskilliga sydligare kulturformer, emedan vår sommar ej 
eger tillräckligt mycket värme för att framkalla blomman 
eller mogna frukten, men väl gifver örtståndet och bladen 
en hög grad af utveckling. -— Då vi vidare veta, hvilket 
betydligt inflytande ljuset spelar i växtens lif, skulle då 
våra somrar med sitt midnattsljus vara utan all betydelse? 
