4 
öfver växtverlden, så följer naturligtvis ej deraf, att alla 
växtrikets alster i lika grad äro föremål för detta infly- 
tande. I undangömda, hittills ej besökta trakter af jord- 
klotet, dölja sig säkerligen ännu tusental af växtarter, 
hvilka ej ens till namnet äro kända, och bland det stora 
antalet hittills bekanta finnas många, med hvilka endast 
en — så att säga — flygtig bekantskap blifvit inledd. Der- 
emot finnas andra, hvilka blifvit tagna under menniskans 
speciella omvårdnad, eller våra kulturväxter, vare sig att 
hon befattar sig med deras odling för att derigenom för- 
värfva sig medel till lifvets uppehälle, eller för att deri 
förskaffa sig källor till lifvets förljufvande, såväl i lekamlig 
måtto genom framalstrandet af sinnliga mnjutnings-medel 
som i andlig genom skönhetssinnets tillfredsställande vid 
betraktandet af blommornas behagliga former och skiftande 
färgprakt. Att dessa kulturväxter företrädesvis skola vara 
utsatta för menniskans inflytande är naturligt, liksom bland 
djuren detsamma företrädesvis gäller om våra husdjur. Jem- 
föra vi dessa djur eller våra kulturväxter med deras i vilda 
tillståndet förekommande syskon, kan man säkerligen mån- 
gen gång ej utan förvåning och öfverraskning skåda de 
förändringar, som under menniskans hand uppstått. 
Den första och vanligaste följden deraf, att en växt 
förflyttas ur sitt vilda tillstånd och förvandlas till kultur- 
växt, är den, att en större yppighet och frodighet visar sig 
i alla dess delar — en naturlig följd af den rikare näring 
och det omsorgsfulla bortrödjandet af alla menliga yttre 
inflytanden, som komma kulturväxterna till del. Ofta är 
det dock ej blott denna, i sjelfva verket föga betydande, 
omgestaltning, som visar sig, utan en mera genomgripande 
och mera allmän förändring företer sig i delarnes inre bygg- 
