51 
rörelse-fenomener förekomma, af hvilka några lätt kunna 
misstagas för frivilliga, hoppas jag skall blifva klart af 
det jag nu går att framställa om rörelsefenomener hos 
växterna. 
Innan jag skrider till behandlingen af detta ämne, så 
torde det vara skäl att till besvarande uppkasta den frå- 
gan: hvad böra vi förstå med denna benämning: rörelse- 
fenomener?- I hvarje växt, liksom i hvarje djur måste ju 
en ständig vexling af de sammansättande delarne försiggå, 
närande safter till alla organismens delar kringströmma, 
nya delar bildas i stället för gamla, förbrukade, ja, helt 
och hållet nya organer bildas under växtens utveckling ur 
fröet till hennes frösättning — korteligen, under hvarje pe- 
riod, under hvarje ögonblick af växtens lif finna vi hos 
densamma en rörelse i alla dess inre och yttre delar; ab- 
solut hvila och stillhet är identisk med död. Det är dock 
ej dessa, för alla växter gemensamma, för näringen och 
fortplantningen bestämda företeelser, åt hvilka man plägar 
gifva namnet rörelse-fenomener, utan man förbehåller detta 
åt några hastigare, 1 ögonen mera fallande rörelser, som 
endast hos ett fåtal af arter och hos särskilda delar af 
desamma blifvit iakttagna. Äfven bland dylika företeelser 
finnas åtskilliga, hvilka så uppenbart grunda sig på yttre, 
rent fysikaliska orsaker och ej på en i sjelfva växten inne- 
boende kraft, att man plägar afskilja dem från de egent- 
liga rörelse-fenomenerna. Några exempel härpå torde lät- 
tare förtydliga, hvad jag afser, än långa beskrifningar och 
definitioner. 
Det torde säkerligen ej vara obekant, för åtminstone 
en del af mina läsare, att nästan öfver allt i södra och 
mellersta Sverige på torra sandbackar förekommer en tistel- 
