534 
den ifrågavarande delen behålla, såvida det ena eller an- 
dra af de kämpande lagren ej, af en eller annan orsak, 
försvagas eller erhåller större kraft; tillkommer derföre 
någon kraft — vare sig inre eller yttre — som gifver det 
svagare lagret större spänstighet, rubbas naturligtvis den 
förra jemnvigten och det förr segrande lagret måste i sin 
tur gifva vika så mycket och så länge, att jemnvigt åter 
ernås. 
En sådan kraft kan, såsom allmänt är bekant, vattnet 
meddela. Detta — det må vara flytande eller i gasform — 
uppsupes nemligen genom hygroscopiciteten hos de delar, 
som bilda växtens grundmassa, och dessa uppsvälla der- 
igenom och intaga ett större rum — ett förhållande, 
hvarpå gissnade dörrar o. s. v. kunna lemna otaliga, dag- 
" liga exempel. Esga dertill de med hvarandra kämpande 
lagren olika grad af förmåga att uppsupa vatten, mäste 
naturligtvis det mest hygroskopiska mera utvidga sig och 
undanböja det andra. Det är detta förhållande, som gör, 
att insidorna af den fuktade Jerichorosens grenar utspän- 
nas och de förr hopböjda grenarna utspärras till den be- 
undrade "rosen"; det är vattendunsterna i luften mot an- 
nalkande regnväder, som, upptagna af spåmanstistelns 
strålar, åstadkomma den nyss beskrifna rörelsen hos de- 
samma. 
Mångfaldiga dylika fenomener, mer eller mindre i ögo- 
nen fallande, försiggå dagligen rundtomkring oss. Så vri- 
der sig stjelken hos vissa mossor, bland hvilka en just med 
anledning deraf blifvit kallad Funaria hygrometrica, i flera 
vindlingar, ju torrare luften är; på samma sätt vrida sig 
borsterna hos åtskilliga hafre- och Geranium-arter, så att 
man till och med användt dem såsom mätare på luftens 
