61 
ett par timmar efter middagen (omkring kl. 4) ej blott 
sluta de blommorna utan sänka dem äfven ned under 
vattenytan, der de mindre äro utsatta för nattens kyla 
och hastiga temperaturvexlingar. 
Fråga vi nu efter orsaken till denna periodiska rö- 
relse såväl hos bladen som hos blommorna, så nödgas jag 
sanningsenligt bekänna, att ehuru ingen brist finnes på 
gissningar och hypotheser, så veta vi i många — ja, så 
godt som de flesta — fall derom föga eller intet; åtmin- 
stone äro meningarne derom ingalunda stadgade och öfver- 
ensstämmande. Så mycket torde dock, utan fara för miss- 
tag, kunna sägas, att samma antagonism, samma kamp 
och spänning mellan växtdelarnes olika lager, om hvilken 
jag redan förut talat, äfven här förefinnes. Så t. ex. fin- 
ner man hos alla ärtväxter och öfriga med sammansatta 
blad försedda, hos hvilka s. k. sömn visar sig, att nedan- 
för dessas småblad dynlika uppsvällningar förefinnas och 
att rörelsen betingas deraf, huruvida den öfre eller undre 
sidan af denna dynlika uppsvällning förlänges eller sam- 
mandrages. 
Men äfven om man är ense derom, att sätet för dessa 
rörelser är dessa uppsvällningar vid de rörliga bladens bas 
(eller andra motsvarande delar), så återstår att finna den 
yttre eller inre kraft, som så på detta bestämda ställe och 
vid bestämd tid på dygnet gör, att det ena eller andra af 
dessa lager får öfverhand för längre eller kortare tid. 
Denna kraft har man dels förklarat vara den inneboende 
lifskraften, men dermed har fenomenets förklaring ej blifvit 
tydligare, dels sökt densamma i fuktigheten, elektrisiteten 
eller värmet; men alla de bevis, som härför blifvit an- 
dragna, äro allt annat än bevisande. Annorlunda är för- 
