65 
hos någon art af det välbekanta slägtet Geraniwm, skola = 
vi finna, att ståndarne stå utspärrade åt alla sidor, att de 
sedan böja sig upp mot den i midten stående pistillen och 
att straxt derefter ståndarknapparne uppspringa, så att det 
i dem inneslutna frömjölet blifver synligt. Efter någon 
kort tid, en eller ett par dagar, sedan allt frömjölet ge- 
nom insekter, som besöka blomman, blifvit bortsopadt och 
bortfördt, böja sig ståndarne åter bakåt och stå tryckta 
mot de ståndarne omgifvande kronbladen. En likartad 
företeelse visar sig äfven hos en mängd andra växter, så- 
som hos slägtena Parnassia, Saxifraga, Cajophora, Scro- 
phularia m. fi. 
Annorlunda är förhållandet hos den under namnet 
«jungfrun i det gröna" i våra trädgårdar allmänt odlade 
Nigella, hos de s. k. Christi-korsblommorna m. fl. Hos 
dessa visar sig visserligen äfven en rörelse hos blommans 
delar, men här är det ej ståndarne, som på det nyss nämnda 
sättet förändra sitt läge, utan dessa äro tvärtom alldeles 
orörliga, under det att pistillens öfversta flikar (märkena) 
röra sig utåt, så att de komma att intaga samma plats i 
blomman som ståndarne. 
Fråga vi nu, hvartill skola dessa rörelser hos stån- 
darne och pistillerna gagna, så ligger svaret väl ej nära 
till hands, men en gång funnet kan det ej annat än väcka 
förvåning och intresse. Hos dessa växter äro nemligen 
ståndarne och pistillerna ej samtidigt utvecklade inom 
samma blomma, utan då frömjölet redan framträdt i da- 
gen, äro pistillens öfversta flikar ännu så tätt slutna, att 
intet frömjöl kan fastna på desamma, eller ock tvärtom. 
Frömjölet måste derföre öfverföras till en annan blomma. 
Ihågkomma vi nu hvad nyss yttrades, nemligen att insek- 
Bilder ur växtverlden. 5 
