67 
yttre sidan af en ståndare. Denne visar då en hastig rö- 
relse, i det att han böjer sig tätt intill pistillen, och sam- 
tidigt trycker sig det närmaste kronbladet tätt intill stån- 
daren och liksom en sköld döljer densamma. Har retnin- 
gen inom blomman varit större — såsom förhållandet 
måste vara, om t. ex. en insekt besöker densamma — så 
skynda sig alla ståndarne att i största hast höja sig upp 
mot pistillen liksom för att hos denna söka hjelp och värn 
mot den hotande faran, under det att tillika de 6 kron- 
bladen hastigt sammandraga sig till en skyddande sköld- 
borg. Efter en kort stund hafva de åter antagit sin ur- 
sprungliga ställning, och experimentet kan förnyas. 
Hos denna växt hafva vi sålunda funnit, att en retlig- 
het förefinnes i blommans delar, som gör att såväl stån- 
darne som kronbladen visa rörelser. Oftare är det förhål- 
landet, att blott ståndarne visa ett dylikt fenomen, och så- 
som ett exempel härpå bland de många, som finnas, ber 
jag att blott i största korthet få omnämna förhållandet hos 
en mängd (ej alla) Cactus-arter, hos våra. flesta tistel- 
växter m. fl. Berör man nemligen med något föremål, en 
blyertspenna, ett grässtrå eller dylikt, ståndarne, så skall 
man finna, att dessa genast göra en hastig rörelse eller 
böjning och detta alltid åt den sida, på hvilka de blifvit 
” berörda. Om man derföre t. ex. trycker dem utåt mot 
kronbladen, böja de sig hastigt inåt mot blommans midt, 
och tvärtom om man ger den en sakta stöt i rigtning mot 
blommans midt, så böja de sig utåt. Applicerar man en 
lindrig stöt i sned rigtning, så böja de sig åt alldeles mot- 
satt håll. Påminna vi oss nu, huruledes i Cactus-blom- 
morna en betydlig mängd af ståndare förefinnas, hvilka 
alla på en gång kunna förmås att göra dessa rörelser, så 
