69 
De nu senast anförda exemplen bevittna tydligen, att 
man i vissa växters blommor påträffat rörelsefenomener, 
hvilka, ehuru de liksom de rörelser, som visa sig vid fruk- 
ters uppspringande 0: s. v., framkallats af yttre inverknin- 
gar, dock deruti äro olika, att de rörliga delarne efter 
längre eller kortare tid återtaga sin ursprungliga ställning 
och då genom förnyadt yttre inflytande eller retning kunna 
upprepa samma rörelse. Det är dock ej blott hos åtskilliga 
blomdelar, som en dylik irritabilitet förefinnes. Tvärtom 
är den vida mer i ögonen fallande och mera allmänt känd 
hos åtskilliga växters örtblad, framför allt hos den s. k. 
sensitivan, och jag skall derföre nu öfvergå till att i kort- 
het redogöra för detta fenomen samt lemna en förklaring 
af de delar af detsamma, som man för närvarande tilltror 
sig något så när kunna förklara. 
Det är säkerligen en känsla af största öfverraskning 
och förvåning, som en hvar måste erfara, då han första 
gången betraktar den så allmänt omtalade sensitivan (Mi- 
mosa pudica) och dess rörelser. Utsätter man en sådan 
växt för en, äfven ringa skakning, sammandraga sig dess 
blad nästan ögonblickligt, och i stället för en växt med 
prydligt bladverk framträder den under gestalten af några 
nakna, risiga qvistar. Vill man dock få ett begrepp om 
denna sensitivans känslighet i sin högsta potens, måste 
man begifva sig till dess hemland, Brasiliens stora busk- 
slätter eller s. k. campos. Här uppträder ej blott denna 
art, utan en hel mängd andra föga mindre retliga Mimosa- 
arter i täta, ogenomträngliga snår, och det behöfves blott 
att en sakta vindflägt 
— under en varm solskensdag 
far deröfver, för att 1 ett nu vegetationens utseende totalt 
förvandlas, derigenom att alla bladen på en gång samman- 
