30 
kringsvängt en hel cirkel med en diameter af 19 tum. 
Ett ännu tydligare exempel härpå lemnar den exotiska 
Ceropegia Gardneri, hos hvilken ett 31 tum långt skott 
behöfde 5—6 timmar, för att dess topp skulle beskrifva 
en cirkel af 16 fots omkrets, d. v. s. toppen tillryggalade 
en sträcka af 32—33 tum i timman. Om efter flera gån- 
ger (30 å 40) upprepade kringsvängningar intet stöd träf- 
fas, upphör denna stamdel att röra sig, under det att den 
under tiden nybildade toppen öfvertager samma verk- 
samhet. 
På samma sätt som stamtopparne hos slingerväxterna 
svänga sig de korkskruflika trådar; som sitta i bladens 
spets hos åtskilliga ärtväxter eller i grenvecken hos vin- 
rankan, gurkväxterna m. fl. och med hvilka dessa växter 
hålla sig fast vid de stöd, de kunna finna. Hos en stor 
del af dessa s. k. klängen, t. ex. gurkväxternas, tillkom- 
mer dessutom en ganska hög grad af irritabilitet hos de- 
ras spetsar, hvarigenom vållas, att om man blott förer 
något smalare föremål intill detsamma, klänget inom en 
mycket kort stund börjar rulla sig kring nämnda föremål. 
Man inser lätt, huru gagneligt detta bör vara för växten; 
å ena sidan föres hela klänget kring i vida kretsar och å 
den andra är detta färdigt att vid ringaste beröring gripa 
kring de föremål, som anträffas. — Gå vi till de tropiska 
och subtropiska urskogarne, finna vi ännu märkvärdigare 
företeelser bland de lHaner, hvilka likt tågverk samman- 
fläta trädstammarne till en ogenomtränglig labyrinth. Före- 
trädesvis utmärka sig härvid de praktfulla Bignoniaceerna. 
Så kringsvänga några af dessa sina fogelklo-lika, i spetsen 
med hvassa krokar försedda klängen, hvilka, om de träffa 
ett föremål, tillhårdna och bilda ett det fastaste stöd, 
