140 
jande af droppbart vatten, men detta samlar sig i urnan 
och förblifver deri, tilldess denna så fyllts, att vattnet rin- 
ner öfver eller hela kannan tager öfverbalansen och så- 
lunda uttömmes. Detta i urnan inneslutna vatten är full- 
komligt rent — en omständighet, så mycket vigtigare för 
både menniskor och djur, som det sumpvatten, hvari dessa 
växter förekomma, är odrickbart och för helsan skadligt. 
Också försumma hvarken menniskor eller djur att be- 
gagna sig af denna växtens gäfva — och på grund af 
denna sin förrättning har en af dessa arter erhållit namnet 
destillér-plantan (N. destillatoria). 
Vi öfvergå nu till den andra, högst vigtiga förrättnin- 
gen, som bladen utföra och som man kallat växternas 
respiration. För att rätt förstå, huru denna tillgår, torde 
det vara skäl att först något närmare taga bladens inre 
byggnad i betraktande. 
Undersöka vi bladens yta, finna vi den på såväl öfre 
som undre sidan täckt af en 
tunn hinna, kallad öfver- 
huden, hvilken, betraktad 
under mikroskopet, visar sig 
bestå af en fin väfnad af 
plattade blåsor eller celluler, 
1 hvilkas inre inga gröna 
chlorophyllkorn eller andra 
färgade ämnen äro inne- 
slutna. Men jemte dessa 
Öfverhud med klyföppningar. 
öfverhudscelluler och mellan 
dem finner man andra af en afvikande form, hvilka isyn- 
nerhet på bladens undersida sitta mycket tätt intill hvar- 
andra. Dessa bildningar, hvilka fått namnet klyföppningar, 
