162 
Tilläggas bör äfven, att i de blommor, der ståndare och 
pistiller äro samtidigt utvecklade, deras inbördes ställning 
i de allra flesta fall bestämdt omöjliggör frömjölets öfver- 
förande af sig sjelf till blommans pistill. I alla dessa fall 
äro till följe häraf yttre hjelpmedel af nöden, och sådana 
har äfven naturen anlitat, ofta på ett sätt, som ej kan 
undgå att väcka vår lifligaste förvåning och djupaste be- 
undran. SÖN 
Ett af dessa hjelpmedel finna vi i vinden. — Under- 
söka vi en tall eller gran, skola vi finna jemte de unga, 
gröna eller röda kottarne ett slags gulbruna hängen, hvilka 
äro bildade af talrika ståndare med rikligt frömjöl. Gifva 
vi vidare akt på dessa, skola vi lätt finna, att vid minsta 
rörelse, vid minsta vindflägt en fin rök af dylikt frömjöl 
framskakas och föres omkring; en del deraf föres visserli- 
gen bort utan att fastna på de unga kottarne, men några 
korn bland de otaligt många nå dock säkerligen sin be- 
stämmelse 7"). — Men hvart tager det öfriga vägen? Om 
den vindstöt, som far genom skogen och skakar de tusen- 
tals träden, hvardera med hundratusentals hängen, som åter 
hvart och ett framalstrar milliontals frömjölskorn — om 
denna vindstöt, säger jag, är något häftigare, finner man 
vid blomningstiden trädens toppar liksom insvepta i ett 
rökmoln af fina frömjölskorn, af hvilka milliarders milliar- 
”) En liten, särdeles vacker iakttagelse i detta afseende har helt ny- 
ligen blifvit gjord. Hos en del barrträd ega frömjölskornen den vanliga 
kulformen, hos andra deremot äro de aflånga till följe deraf, att i deras 
midt finnes en stor luftfylld blåsa. Hos de förra sitta hanblommorna 
fästade högre upp på grenarne än de unga kottarne, hos de senare tvärtom. 
Kan man ej häraf våga draga den slutsatsen, att denna egendomliga luft- 
blåsa gör tjenst såsom en slags luftballong, med tillhjelp af hvilken frö- 
mjölet lättare kan från ståndarne sväfva upp till de ofvanför sittande 
honblommorna? 
