164 
nog att för det första nämna, att man tryggt kan påstå, 
att hos ?/,, af växterna insekter äro alldeles nödvändiga 
för detta frömjölets öfverförande — samt vidare att blott 
anföra ett par exempel, som bestyrka och belysa detta 
förhållande. Att jag vid valet af dessa exempel utletar 
ett par, som äro särdeles frappanta, torde vara lätt för- 
låtligt. z 
I främsta rummet vill jag då nämna några växter, 
hvilkas blommor utmärka sig genom en särdeles egen form. 
Inom de naturliga familjerna Avristolochiacee och Ascle- 
piadee finnas åtskilliga, hvilkas blommor nedtill äro nä- 
stan klotlikt uppsvälda, derofvanpå förlänga sig till ett 
smalare rör och öfverst äro mer eller mindre trattlikt, 
tungformigt eller utplattadt utbredda. Röret kan för öfrigt 
vara rakt eller krökt, i hvilket senare fall blommorna ej 
sällan visa en påfallande likhet med tobakspipor; blom- 
morna kunna dels vara ganska små, dels antaga rent af 
gigantiska former och då äfven ofta pråla af de mest ly- 
sande färger. Vidare är att märka, att ståndarne äro ej 
blott fastväxta vid, utan fullkomligt under pistillens sköld- 
formigt utbredda märke. 
Nu blir emellertid den svåra frågan den: huru skall 
frömjölet kunna komma upp på märket? Vinden förmår 
i detta fall intet, ej heller kan det vid knapparnes upp- 
springande på något sätt ditslungas, ty då skulle det ka- 
stas nästan i en cirkel. Det återstår således blott hjelp 
af insekter. Dock möter äfven härvid den svårigheten, att 
pistillen är fullbildad förr, än ståndarknapparne äro upp- 
sprungna, så att, äfven om insekter inkomma i blomman, 
de intet kunna uträtta. Huru går nu naturen till väga? 
Längst ned i blommans botten sitta några små honungs- 
