175 
blifvit uppblandad med representanter af det tropiska Ame- 
rikas fullkomligt olika flora. — Så gungar, för att blott 
anföra ännu ett välbekant exempel, kokosnöten omkring 
på Söderhafvets vågor, till dess den måhända uppslungas 
på någon af de flitiga koralldjuren nybildad ö, hvarest den 
gror och, jemte andra ditförda växter, småningom för- 
vandlar den kala, ogästvänliga korallklippan så, att både 
menniskor och djur der kunna nedslå sina bopålar. 
Ännu ett annat medel använder naturen till detta 
samma ändamåls uppnående. Då tal var om menniskans 
inflytande på växtverlden, hade jag tillfälle att omnämna, 
huru menniskan såväl uppsåtligt som ofta sig sjelf ovetande 
kan bidraga till växters kringspridande. Äfven sjelfva na- 
turen tyckes i åtskilliga fall hafva rent af beräknat en 
dylik medverkan af menniskan eller af djuren. Betrakta 
vi nemligen åtskilliga växters frukter och frön, skola vi 
finna dem försedda med en mängd, på det behändigaste 
sätt inrättade krokar och hullingar, med hvilka de kunna 
fästa sig vid förbigående menniskor och djur, och säkert 
är — jag skulle kunna anföra flera märkliga exempel 
derpå — att på sådant sätt växter blifvit vidt och bredt 
kringförda. Besinna vi för öfrigt, att ett dylikt kringspri- 
dande, framför allt genom flyttfoglarnes färder från land 
till land, kan ske på betydliga afstånd, så torde man finna 
det mindre gåtfullt, att mången gång växter från fjärran 
belägna länder kunna anträffas på ställen, hvarest man 
förr ej skådat dem eller haft en aning om, att de skulle 
der kunna förekomma. På detta sätt förklaras t. ex. det 
förunderliga deri, att den ursprungligen ostindiska: Oryza” 
clandestina nu blifvit spridd öfver största delen af Europa, 
att den under de senare åren börjat visa sig i Danmark 
