32 
Åraucaria brasiliensis Rich. Ant. Con, t. 51—53. 
Bladene meget smallere, ikke saa stive og mere tilbagebøiede 
end hos foregaaende. Kronen skjermdannet. Den udgjør i Brasilien, 
navnlig mellem 212—299%, en væsentlig Bestanddel af de saakaldte ,,Ca- 
poes” eller Skovoaser, hvis kjølige Skygge er saa velkommen for de 
gjennem de solbeskinnede Campos dragende Karavaner. — Kh. 
Var. &. Ridolfiana Low. — A. Ridolfi Hort. — A, Lind- 
leyana Van Houtte. 
Å. gracilis. — A. gracilis Van Houtte. — A. elegans 
Knight. 
Eutacta Link. 
Bladene firkantet-sylformede, sammentrykte, tætstillede, opad- 
krummede, paa de blomstrende Grene mere skjældannede og tiltrykte. 
Kogleskjællene sammentrykt-vingede.  2—4 over Jorden stillede Kim- 
blade. Træer paa Sydhavsøerne. — Koldhusplanter. 
Eutacta excelsa (R. Br.) Ant. Con. t. 38—42. 
Åraucaria excelsa R. Br. — 160'—200'. — Øen Norfolk. 
Eutacta Cunninghami (Ait.) Ant. Con. t. 43—44. 
Danner udstrakte Skove ved Moretonbugten i Ny-Holland. 
Eutacta columnaris (Forst.) Bot. Mag. t. 4 365. 
Cupressus columnaris Forst. — Araucaria Cookii R. Br. — Ny- 
Caledonien; opdaget paa Cooks anden Reise 1774 og antoges i Fra- 
stand for Basaltstøtter; indført 1850 af Moore. 
Abietineæ veræ. 
Bladene tilleddede, naaleformede. Dækskjællene og Frugt- 
bladene (Kogleskjællene) kun ved Grunden sammenvoxne. 
To sædvanlig med en stor Vinge forsynede Frøe ved hvert 
Kogleskjæl. 
Vegetationsorganerne — Grenene og Bladene — afgive her Cha- 
rakterer, som væsentlig bidrage til en hurtig og sikker Bestemmelse af 
Slægterne. Hos alle Fyrrearterne sidde saaledes langs med hele Aars- 
skuådet meget korte, kun eet Aar voxende Dværggrene (Fig. 25 e og 
Fig. 26), som fremkomme samtidig med de rudimentære, skjælagtige 
Blade, og Lærken og Cederen have meget eiendommelige, fleraarige 
Dværggrene (Fig. 27), der betinge Bladenes særegne, hele Træets 
Physiognomi bestemmende, Stilling. 
