44 
at Grenene meget let brække. — Fra Hudsonsbugten til Caro- 
lina, men her kun paa Bjergene. Ved Quebec, i Ny-Skot- 
land, Ny-Brunsvig, Maine og Vermont danner den 2/4 af de 
stedsegrønne Træer i Skovene, Vedet maadeligt, men Barken 
fortrinlig til Garvning; indført 1736, 
Tsuga Åraragi (Sieb.) Ant. Con, 23 t. 32. f. 2. 
Bladene i Spidsen udrandede.  Dækskjællene tolappede. 
Frøene dække kun en lille Del af Kogleskjællene, Støvblad- 
standene valseformede. — Pinus Araragi Sieb. — Abies 
Tsuga Sieb. et Zucc Flor. jap: II, 14.4. 1060/7205 258; 
I den nordlige Del af Japan (372—40?), hvor dens Navn er 
Tsuga eller ved Forvexling med Taxen: Araragi, 
Tsuga Brunoniana (Wan.) Ant. Con. 82, t. 32. f. 1. 
Adskiller sig fra T, canadensis ved Bladene, som ere 
dobbelt saa lange, og ved Kogleskjællene, som ganske mangle 
Stilk. — 1207, indtil 28" i Omkreds,” Krønen =dånner en 
smuk Pyramide, hvis Grene udbrede sig ligesom Cederens og 
hænge ned til alle Sider; danner Skove paa Himalaya i en 
Høide af 83— 120007; Hooker saae Aber i disse Skove. Ve- 
det ikke varigt, men Barken meget brugbar (Hooker: Hima- 
layan Journals. 108, 220, 220, 254). 
Tsuga Mertensiana (Bong.) Fig. 35. 
Bladene budte, helrandede, Koglerne 
ovale (have stor Lighed med Koglerne 
af Larix japonica). Stammen 160" og 
7—10' i Gjennemsnit. — Pinus Merten- 
siana Bongard, Veg. Sitch. in Mem. Acad. 
St. Pertersb, VI. Ser, 11. 163. — Abies 
Mertensiana, Proc, hort. soc, 1863. 144. 
— Paa Sitcha (579), hvor den dækker 
Bjergene til en Højde af 30007”,  Neppe 
endnu indført. 
Tsuga Mertensiana, 
