46 
Tsuga Albertiana (A. Murr.) Fig. 36. 
Bladene spidse, fint saugtakkede, 
underneden graalige, Koglerne aflange. — 
100—1507. — Abies taxifolia Jeffr. — 
Abies Albertiana A. Murr, Proc. hort. 
soc, 1863. 148. — Oregon. Først ind- 
ført i de senere Aar; opkaldt efter Prinds 
Albert. 
Tsuga Hookeriana (A. Murr.)  Edinb, S; 
New philos. Journ. Vol. 1. t. 9 f. 11— 17. Ba re 
Bladene helrandede, 3—4'7 lange; Spaltaabninger paa 
begge Flader, 50” høj. — Abies Williamsonii Newb. Bel- 
gique hortic. t. 40. — Californien, Scotts Mountain (419). 
Opdaget 1854 af W., Murray (Proc, hort. soc. 1863, 204). 
Tsuga Pattoniana (Jeffr.) Edinb. New philos, Journ. Vol, I. 
t. 9 f. 1—7. 
Bladene foroven utydeligt saugtakkede, 5—6”" lange, 
Spaltaabninger kun ovenpaa. 139” høi. — Opdaget 1850 af 
Jeffrey i Oregon paa Mount. Baker (49?), hvor den voxer 
fra 5000” til Snegrændsen (Proc. hort, soc. 1863, 205). 
Abies Link, Linnæa, XV. 525. 
Picea Don. — Pini sectio Abies Endl. — Ædelgran. — Tanne. 
" — Sapin. — Fir. 
Bladene liniedannede, flade, sædvanlig toradig spredte; 
. Bladpuderne utydelige; Bladarrene kredsrunde eller næsten 
kredsrunde. Støvsækkene med Tværspalter.  Koglerne op- 
rette, Dækskjællene ofte længere end de stilkede Kogleskjæl, 
som løsne sig fra Axen, Tynd, blød Frøskal; blivende, store, 
hele Køgleskjællets Indreside dækkende Vinger; Frølegemet 
med store Terpentinhuler, 
Bladene ere ved Grunden stilkformig indsnevrede og have i Reg- 
len kun Spaltaabninger paa Underfladen. Hos nogle Arter ere Bladene 
næsten regelmæssig spredte til alle Sider. Ligesom der blandt Rød- 
granerne ere Arter, der i Bladenes Beskaffenhed nærme sig til Ædel- 
