52 
lidt større, — A. panacaica Heldr. — Grækenland 
(Proc. hort, soc. 1863. 42). 
Abies Fortuni (Murr.) Proc. hort. soc. 1962,421 f. $81:—97. — 
Fig. 40 c. 
Adskiller sig fra foregaaende ved bredere Blade, et tre- 
kantet rundt (ikke ovalt) Bladar og meget bredere Kogler 
(21/07 i Tværmaal). — A. jezoensis Paxt. Flow. Gard. 1850. 
— Flore serr. VII. 223. — Opdaget 1850 af Fortune i China 
ved Foo-chow-foo, hvor han dog kun saae eet Exemplar ved 
et Tempel, et anseeligt Træ, i Habitus lig Cederen. — D. 
Abies religiosa Humb., Bonpl. et Kunth. Ant. Con. 75. t. 28. f, 2. — 
Fig. 40 h. 
Bladene tynde, bløde, med en budt Spids. Stammen undertiden 
200' høi og i8' i Omkreds. Har en stor Udbredning i Mexico (hvor den 
kaldes Oyomel) og i den mordlige Del af Centralamenka, fra 25? ved 
Durango (Seemann). til 15? ved Vulkanen Jetuh i Guatimala, indtil 
10,000' (Hartweg). Paa OQrizaba dominerende Skovtræ tilligemed 
Alnus acuminata mellem 9000" og 10,000" (Liebmann). Er neppe 
haardfør i Danmark. 
Åbies hirtella Humb., Bonpl. et Kunth er neppe andet end en Va- . 
rietet af foregaaende. 
3. Dækskjællene kortere end Kogleskjællene (ikke fremragende). 
a. Bladene budte, indtrykte eller udrandede, 
Abies Pindrow (Royle) Ant. Con. 62, t. 24, f.2. — Fig. 38 a,a', 
Bladene lange (2—2/9'7") i Spidsen dybt udrandede, to- 
tandede. Koglerne store, ovale (ligne Koglerne af Deodaren). 
— 80—1007. Himalaya (80007—9300)). 
Abies grandis Lamb. (non Dougl.) Fig. 38 g, g'. 
Bladene i Spidsen udrandede, 1—1/4" lange, toradig 
spredte og tillige opadrettede og dækkende hele Qverfladen af 
Grenen; Dækskjællene ægdannede, spidse, saugtakkede. — 
Over 200”, — Oregon, Nordcalifornien. -— A. amabilis Dougl. 
Douglas opdagede i 1831 to Arter Ædelgran i Oregon og be- 
tegnede den ene som grandis og den anden som amabilis, under 
hvilke Navne de bleve indførte i de engelske Haver; men A. Murray 
har nylig godtgjort (Proc. hort. soc. 1863. 308), at Lambert ved Be- 
skrivelsen har forvexlet Navnene, saa at den af ham som A. grandis 
