57 
Først opdaget af Menzies ved Nutkasund paa Verdensomseilingen 
med Capt. Vancouver 1797; gjenfunden i Oregon af Douglas 1825 
paa hans Reise for Haveselskabet i London og siden den Tid indført 
i England; men det er først efterat Englænderne have taget Columbien 
i Besiddelse, at man har faaet Øie for dens Betydning som Gavntræ. 
Larix Link. Linnæa XV, 533. 
De fleste af Aarsskuddenes Sideskud ere knudeformede 
5—6- (undert. 7—10-)aarige Dværggrene. Bladene linie- 
dannede eller næsten naaleformede, enaarige, paa Aarsskud- 
dene spredte, paa Dværggrenene knippeformig samlede. Baade 
Støvbladstandene og Hunraklerne enlige i Enden af Dværg- 
grenene. Dækskjællene med en stærk Midtribbe, der er for- 
længet i en sylformet eller bladagtig Spids, i Begyndelsen 
meget langt fremragende.  Kogleskjællene næsten runde, løsne 
sig ikke fra Axen. 
Af de 9 til denne Slægt hørende Arter have 5 hjemme i Asien, 
3 i America og 1 i Europa. 
1.  Kogleskjællene med en ret eller indadbøiet Rand. 
a, Dækskjællene med en syldannet Spids. 
Larix Griffithii Hook. fil. et Thom. ) 
Adskiller sig fra den europæiske Lærk ved bredere Blade 
og dobbelt saa store Kogler., — 40'—607”. — Flore serr. 
1857. 165, t. 1267—68. Kun i den østlige Del af Himalaya 
(Sikkim, Nepal), fra 8000” til 13,000”, — Indført 1850. 
Larix europæa DC. Ant. Con. 50. t. 21. f. 2. 
Bladene liniedannet-firkantede, budte; Koglerne 1—1/2'" ; 
Kogleskjællene stillede i 8/01 Afstand, i Spidsen indtrykte. — 
Alm. Lærk, — Pinus Larix L., — 100—150”7.%). L. har en 
hurtigere Udvikling end de fleste andre Naaletræer, men bliver 
=) Ved Troppau i Schlesien skal der findes Lærketræer af 170' 
Høide. Stammen er forholdsmæssig meget tynd. Dog skal der 
ved Mutish i Tyrol findes en Lærk, hvis Stamme har 42' i 
Omfang. 
