61 
Denne Slægt staaer midt imellem Lærken og Cederen og forholder 
sig til disse som Abies til Tsuga og Picea; den har enaarige Blade 
ligesom Lærken, men affaldende Kogleskjæl ligesom Cederen; disse 
sidde meget løsere end hos Cederen og falde af ved den ringeste Be- 
røring. Da jeg i 1857 saae Koglerne i Museet i Kew, var det mig 
snart indlysende, at de maatte begrunde en egen Slægt, hvilket ogsaa 
kort efter blev gjort gjældende af Gordon. 
"Pseudolarix Kæmpferi (Lamb) Fig. 42. Pinus Kæmpferi 
Lamb. — Abies Kæmpferi Lindl. Gardn. Chronic. 1854. 255 
og 455 (m. Afb.) 
Denne Art blev allerede iagttaget af Kæmpfer 1570 paa 
hans Reise i Japan (Amoen. exot., 883), men vore Kund- 
skaber til den vare meget ufuldstændige, indtil den blev gjen- 
funden af den utrættelige Fortune paa hans tredie Reise i 
China 1853 og samme Aar indført i England. De største 
Exemplarer, han saae, havde en Høide af 1307, og Stammen 
var 8” i Omkreds ved Grunden, Den staaer i sin hele Habitus 
midt imellem Lærken og Cederen. Bladene blive om Efter- 
aaret guldgule, hvorfor den af Chineserne benævnes Guldfyr 
(A Residence among the Chinese, from 1853 to 1856, by 
Robert Fortune p. 274—287). Da den voxer i en Høide af 
3000 Fod i den nordlige Del af China, er der ingen Tvivl 
om, at den er haardfør hos os. 
Cedrus Link>" " Emne SV 55 
Ceder. — Laricis sp. Tourn. — Pini sectio Cedrus Endl. 
De fleste Sideskud paa Aarsskuddene ere 10—20-aarige 
Dværggrene. Bladene naaleformede, fleraarige, stive, stik- 
kende; spredte paa Aarsskuddene, men knippeformig sammen- 
hobede paa Dværggrenene. Store, ovale oprette Kogler; 
Kogleskjællene tæt sammensluttende, stilkede, affaldende; den 
pladeformede Del danner en ret Vinkel med Stilken. Frøene 
med store Vinger, som dække næsten hele den indvendige 
Side af Kogleskjællene.  Dækskjællene meget smaa, omsider 
næsten forsvindende, 
