Var. &. uncinata. - Skjoldet paa den udadvendte Side af 
Koglen kegleformig forlænget og krogformig tilbage- 
bøjet. Koglerne aabne sig først det tredie Aar efter 
Blomstringen. — P, uncinata Ram. — P. uliginosa 
Wimm.. — P. echinata Hort. ] 
Å. Pumilio. Skjoldet ensdannet hele Koglen rundt; 
dets forreste Halvdel større og stærkere hvælvet end 
den bageste. Koglen aabner sig som hos foregaaende, 
— P. Pumilio Hænke. 
y. Mughus. Skjoldet ensdannet hele Koglen rundt og 
med en stærk Tværkjøl, Koglen aabner sig om Efter- 
aaret, det andet Aar efter Blomstringen. — P. Mug- 
hus Scop, 
Dværgfyrren forekommer som Bjerg- og Sumpplante i 
Mellemeuropa, paa Alperne, Pyrenæerne (Var. & som et 30" 
til 50" høit Træ), men har sin største Udbredning i Karpa- 
therne, hvor den næsten udelukkende danner hele det øverste 
Skovbælte imellem 4000" og 6000". 
Pinus Baånksiana Lamb. Ant. Con. 8. t. 4. f. 2. 
Bladene korte (1), stive, stikkende, seglformig krum- 
mede og staaende ud fra hinanden; Koglerne næsten valse- 
formede, krummede, 1/2—2 lange. — P. sylvestris då di- 
varicata Michx. — Secrub-Pine. — Hudsonsbay-Pine. — Et 
lavt, almindelig kun 5—8” (sjelden 30—40") høit Træ med 
lange, uregelmæssig bugtede Grene. — Canada, Hudsonsbay- 
landene (til 67%, men her kun en lav Busk), påa Klippe- 
bjergene, i den østlige Del af Oregon. 
Pinus sylvestris L. Ant. Con, t. 4. f. 3. — Almindelig Fyr. 
De skjældannede Blade med en graa Spids, hurtig af- 
faldende, de naaleformede Blade graalige, 2—3'” lange; 
Koglerne kegleformede, allerede i det første Aar tilbagebøiede; 
Skjoldet askegraat, mat; den lille, svagt indhvælvede Bule 
med en utydelig Tværkjøl og Torn. — Sfammen 100—120”, 
kun i tætte Bevoxninger lige og udelt; hos fritstaaende Træer 
deler den sig i tykke Hovedgrene, og Kronen bliver skjærm- 
5% 
