70 
Var. å. calabrica. Stammen meget rank og regelmæssig, 
Grenene korte, tynde og opadrettet-tiltrykte, saa at 
de danne en smal pyramideformet Krone, Bladene 
kortere og tyndere end hos &. — P. calabrica Hort. 
— P, stricta Hort. 
y. austriaca. Grenene vandrette, Aarsskuddene korte, 
tykke, med mørkegraa Bark og tæt besatte med 
Dværggrene lige til Grunden, Bladene meget mørke- 
grønne, stive og udstaaende. — P. austriaca Håss, — 
P. nigricans Hort, — P. nigra Link. 
d. taurica. De vandrette Grene danne en bred Krone, 
som næsten naaer ned til Jorden. Bladene længere 
og Koglerne større end hos de foreg. Varieteter. — 
P. taurica Hort. -—— P. Pallasiana Lamb. — P. mari- 
tima Pall. — P. Laricio c. Pallasiana Endl. 
&. magellensis. En Bjerg- og Dværgform med ned- 
liggende Grene, korte, krummede Blade og smaa, 
næsten kugleformede Kogler. — P. magellensis Schouw 
(Vid. Selsk "Skrift $1ISD) /87), 
Var. & er det herskende Skovtræ paa Corsika i en Høide 
af 3000— 60007 og opnaaer. her i en Alder af 70—80 Aar 
en Høide af 130"; den forekommer ligeledes almindelig i den 
sydøstlige Del af Spanien (1000—3000”) og paa Ætna (1000"' 
—60007). Var. 2 i Calabrien. Var. y har sit Hjem paa den 
østlige Gren af Alpekjæden og er især almindelig paa Bjer- 
gene omkring Wien i en Høide af 3000'—4000'. Var. då 
paa Krim. Var. & paa Bjerget Amaro Magella, hvor den 
danner en egen Buskregion, der strækker sig fra Bøgens øvre 
Grændse (5600”) næsten til Toppen (8300”). 
Pinus monspeliensis Salzmann. Montpellier-Fyr. 
Bladene lysegrønne, 5—h'” lange, svagt bugtede, — Staaer 
i Habitus midt imellem P., Laricio og P. Pinaster; med denne 
stemmer den næsten overens i Bladenes Farve (de ere dog 
ikke saa gulgrønne), med hin i de tykke Grene og. tildels i 
Kronens Form; men den adskiller sig fra begge ved de spidse, 
| 
| 
