74 
C. Inermes. Bulen flad, uden Torn (Koglerne brune, glindsende fladt 
Skjold). 
Pinus pyrenaicåa Lapeyr. Ant, Con. 3.t. 3. f. 1. 
Bladene 2!/977—31/9'" lange, stive, rette, mørkegrønne; 
Koglerne ægformede, almindelig lidt krummede, 2—3'" lange. 
— P, penicillas Lapeyr. — P. hispanica Cook. Et 60—130" 
høit Træ, som i Habitus har Lighed med P. monspeliensis, 
da Dværggrenene ere kostformig samlede i Enden af de for- 
neden nøgne Aarsskud. — I den centrale og sydostlige Del 
af Spanien i en Højde af 2—3000"' og i Pyrenæerne. 
De andre Arter af denne Afdeling ere for kjælne til at kunne 
anbefales til Dyrkning i Friland og skulle her kun nævnes. 
Pinus halepensis Mill. Ant. Con. t. 1. f. 3. 
Pinus Pithyusa Strangw. — P. maritima Lamb. 
Pinus brutia Ten. Ant. Con. t. 1. f. 2. 
Pinus persica Strangw. Gord. Pin. 175. 
Pinus Pinea L. Ant. Con. t. 3. 
Pinien udmærker sig ved sine store, ægformede Kogler og store, 
haardskallede, næsten vingeløse Frøe med spiselig Kjærne. Den har 
en stor Udbredning i alle Middelhavslandene (dog især som dyrket) 
og danner ved sin rødbrune, bugtede Stamme og skjærmfonmBag Krone 
et fremragende Træk i hine Egnes Landskab. 
2. Pseudocembra. Bulen kegleformet, afstumpet, med en megel 
lille, utydelig Torn. Den forreste Del af Skjoldet stærkt hvælvet og 
krogformig tilbagebøiet. Store vingeløse, Frøe (med spiselig Kjærne). Sæd- 
vanlig 3, sjeldnere 2 Blade paa Dværggrenene. 
Pinus cembroides Zuce. Ant. Con. t. 16. f. 1. 
Bladene 1—17/97 lange, krummede, 3-—4 sammen paa |. 
Dværggrenen; Koglerne smaa, næsten kugleformede, — P. 
osteosperma Engelm. — P. Llavenna Schiede et Deppe. — 
Paa Bjergene i Mexico (7—8000"7). — Kh. 
Pinus edulis Engelm. i Wisliz. Mem. 88. 
Bladene 2 --3 sammen paa Dværggrenen; Koglerne æg- 
formede. — 40—507. — P. cembroides Gord. — Ny-Mexico, 
fra Cimarron til Santa Fé; ved Cajon Pas i Sierra Nevada 
(Plant. Bigel. 141). 
