133 
tæt tiltrykte, ofte næsten i hele deres Længde sammenvoxne, 
graalige. Frugten aflang eller næsten valseformet, gulgraa, 
enaarig, med et tyndt, sædvanlig indvendig glat Frøgjemme, 
Intet Spor til Skillevægge. 5 golde Æg ved Grunden af 
Frøet. 
Bladene lappede, enaarige: Eulepidobalanus. 
Bladene rundtakket-lappede eller bugtet-rundtakkede, 
sædvanlig overvintrende : Prinus. 
Bladene itornet-tandede, stive, læderagtige, sædvanlig 
to-fleraarige: Tlex. 
Medens Eulepidobalanus tilhører den nordlige Halvkugles tempe- 
rerede Zone, har Prinus navnlig hjemme i Mexico og Ilex i Middel- 
havslandene og Ny-Mexico. 
I. Eulepidobalanus. Bladene fjerlappede, halvfin- 
nede eller lyredannede, enaarige. 
a. Bladene fjerlappede, sædvanlig glatte. 
+) Hunblomsternes jælles Stilk lang oa: længere end Bladstilken 
(Frugterne stilkede). 
Quercus pedunculata Enr… Stilk- eller Sommer-Eg. Kotschy: 
Eichen t. 27, — Fig. 69, 4 —8, 70-71. 
Bladene næsten siddende, med hjertedannet (oftest øret) 
Grund; den fælles Frugtstilk mange Gange længere end Blad- 
stilken. -— Q. Rotur 2. L. — Q. racemosa Lam. — Q. fructi- 
pendula Schrank. — Q. Brutia 'Ten. — Q. longipes Stev, 
Stilk-Egen har en tyk Stamme med dybt furet Bark og meget 
tykke, næsten vandrette, vidtudbredte, zikzakbugtede Grene; opnaaer 
sjelden en Højde af mere end 100', Dværggrenene afkastes ligesom hos 
Poppelen (,,Abspringe”).”) Talrige Proventivknopper (sovende Øine), 
som undertiden blive 50—60 Aar gamle. S, begynder først at blomstre 
i fri Stand i sit 40—50de, i sluttet Stand i sit 50—60de Aar. Rige 
Frugtaar (Agernaar) hvert 3die—4de Aar, undertiden kun hvert 10de 
”) See: Om Dværggrene 0. s. v. i Fogh's og Lutken's Tidsskr. for 
popul. Fremstill, 2 R. 5 B, 306. — Grenenes Bugtninger opstaae 
derved, at Endeknoppen ofte indeholder Blomster, og Axens For- 
længelse skeer derfor ved den øverste Hjørneknop. 
