— l2te Aar. Den aarlige Tilvæxt i Høide er størst fra det 20de til det 
40de Aar (omtrent 1”) og i Tykkelse fra det 60de til det 80de Aar 
(= 0,14”), Masseproductionen er paa god Jord i Tiltagende til det 
140de Aar, men paa slet Jord kun til det 80de Aar.  Stilk-Egen 
staaer kraftig i en Alder af 300 Aar og opnaaer undertiden en Alder 
1000 Aar eller mere. Den største Eg findes i Frankrig i Departem. 
Charente inférieure; den har en Høide af 60' og Stammen er ved 
Grunden 86' og 5' højere 60' i Omfang; dens Alder anslaaes til 
1800—2000 Aar. England har mange gamle Ege, hvoraf flere ere 
omtr. 40' i Omfang, Hos os findes de ældste Ege ved Jægerspris 
(Konge-Egen har i Brysthøide 42" og Stork-Egen, hvis Alder anslaaes 
til 850 Aar. 36' i Omfang) og paa Lolland (navnlig 5 gamle Ege 
ved Christianssæde, af hvilke den største er 32' i Omfang og 'anslaaes 
til 700 Aar). Ved Østofte Præstegaards Have paa Lolland findes en 
Eg, som maaske er den smukkeste her i Landet. Den har en regel- 
mæssig valseformet Stamme, som først i en Høide af omt.50' udsender 
Grene og som 2' over Jorden har 9” 3” i Omfang, — Det mørke, 
tunge og faste Ved er kjendeligt ved de meget vide Kar, der i Tvær- 
snit af Stammen vise sig som Porer, især i den om Foraaret dannede 
Del af Aarringen, og ved dels meget brede, dels smalle Marvstraaler. - 
Vedet overgaaer i Styrke og Varighed betydelig de fleste andre Ved- 
sorter og har derfor en udbredt Anvendelse, navnlig til Skibs- og 
Bygningstømmer, til Bødkerarbeide o. I. Vedets Værdi som Brænd- 
sel forholder sig til Bøgens som 90 til 100. Barken til Garvning; 
Frugten (Olden, Agern), der i Middelalderen gav Egeskovene deres 
største Værd — i disse , dreves Svinene paa Olden”, i en enkelt Skov 
fandt Flokke paa 10, 20, 30,000 Svin deres Føde — anvendes 
nu fornemmelig som Kaffesurrogat. — Bladene ædes gjerne af Heste 
og Qvæg. -— Stilk-Egen er udbredt over den største Del af Europa, 
Dens Nordgrændse ér i Norge 639 (Søndmør), i Sverrig 6217/29 (Gefle), 
i Finland 61/69 (Bjørneborg), i Rusland 58? (Jaroslaw). I Nordtydsk- 
land stiger den op til 1500" og i Sydtydskland til 2000", paa Alperne 
til 3000—3500", til samme Høide i Apenninerne (i Kastaniens og den 
nedre Del af Bøgens Region, paa Ætna til 5000'.%) I Danmark, 
") Stilk-Egen gjør i sin verticale Udbredning en Undtagelse fra den 
ellers almindelig gjældende Regel, at de Planter, som gåae længst 
mod Nord, ogsaa stige højest op paa Bjergene; thi medens den 
gaaer meget længere mod Nord end Bøgen, stiger denne dog ikke 
saa lidt højere op paa Bjergene i Italien, og medens Stilk-Egen 
ligeledes gaaer meget længere mod Nord end Drue-Egen, såa 
stiger denne dog 600 — 1000" højere op paa Bjergene i Mellemeuropa, 
