170 
først i det andet Aar. — Bladene i Reglen helrandede og 
stedsegrønne. 
Denne Slægt adskiller sig fra Castanea ved Griflernes Antal og 
ved 3-rummet Frugtknude; desuden ved Kimbladene og ved toaarig 
Frugtmodning. — 14 Arter ere kjendte, som med Undtagelse af een 
Art alle have hjemme i Asien, nemlig 7 paa Java og Sumatra, 5 
paa Himalaya og 1 i China. 
Castanopsis chrysophylla Dougl. Bot. Mag. t. 4953. ; 
Bladene lancetdannet-elliptiske , underneden guldgule. — 
Castanea chrysophylla Dougl. — Et 20—60"' høit Træ eller 
en Busk, der allerede blomstrer, naar den har naaet en Høide 
af 3—4'. Den gule Farve paa Underfladen hidrører fra en 
tæt Beklædning af gule, skjolddannede Skjæl. — Opdaget 1830 
af Douglas ved Columbiafloden i Oregon; indført af Burke 
i Kew, hvor den blomstrer i Friland. Dette herlige Træ vil 
vistnok kunne taale vort Klima og vil da blive en sto r 
Prydelse for vore Haver. 
Castanea Tournef, Kastanie. 
Chestnut. — Chåtaignier. — Castagno. 
Raklerne lange, traadformede, oprette, hjørnestillede; de 
nederste bære kun Hanblomster; de øverste foroven Han- og 
forneden Hunblomster. 3 Hunblomster i Skaalen. 6 syl- 
formede, stive Grifler med et punktformet År i Spidsen; 6- 
rummet Frugtknude. Kimbladene tykke, kjødede, uregelmæssig 
foldede, blive ligesom hos Egen ved Spiringen under Jorden, 
Skaalen, der er beklædt med spidse, stikkende Pigge, aabner 
sig ved 2—4 Klapper. Frugten modnes i det første Aar. 
Bladene saugtakkede, enaarige. 
To Arter ere kjendte. 
Castanea vulgaris Lam. Ægte Kastanie, Rechb. Ic, fl. germ. 
12. +. 640. 
Bladene aflange, tilspidsede, saugtakkede , glatte, -— Fa- 
gus Castanea L. — C. vesca Gaertn. — C. sativa Mill. 
Kastanien bliver sjelden mere end 60—70' høi og ligner i Kro-- 
nens Form Drue-Egen. Den har indtil sit 50de Aar en meget kraftig: 
