178 
af Roden og Frugtkjødet; dette og Bladene .indeholde et vellugtende 
bittert Stof. Andre Planter trives ikke vel under Valnødden. — Ved 
Dyrkning er der af den almindelige Valnød opstaaet en Mængde Va- 
neteter, der frembyde Forskjelligheder dels i Frugtens Form og Stør- 
relse, dels i Bladene og dels i Blomstringstiden, Frugterne kunne 
være hjerteformede (v. cordata Rev. hort, 1861. 429, f, 105) eller 
ottekantede (v. octogona 1. c. f. 106) eller aflang-valseformede og dertil 
store (v. Bartheriana l. c. 427. f. 100); de kunne være meget smaa 
kugleformede, neppe saa store som en Hasselnød (v. microcarpa 1. c. 
426. f. 99) eller meget store (som et stort Æble) (v. macrocarpa, 
denne Varietet har mindre godt Ved) og dertil puklede (v. gibbosa 
1. c. 428. f. 101—3), eller Stenen kan være meget tyndskallet (v. te- 
nera).. Der er fremdeles en Varietet, hvis Blade kun bestaae af et 
meget stort Endeblad (v. monophylla), en anden, der har indskaarne 
eller fligede Smaablade (v. laciniata, heterophylla Loud., J. filicifolia 
Lodd., J. dissecta Hort.); en udmærker sig ved at blomstre i en me- 
get tidlig Alder (kun 3—4 Aar gammel, v. præparturiens), en anden 
ved at udfolde sine Blomster sent paa Aaret, medens den dog 
modner sine Frugter paa samme Tid som de andre (v. serotina 1. c. 
430. f. 108). — Desuden er der en Bastard (beskreven som J. regia 
v. intermedia) opstaaet ved Krydsning mellem J. nigra og J. regia i 
Frankrig i Haven ved Trianon. 
b. Bladene saugtakkede.  Kjødet løsner sig ikke fra Stenen, 
Juglans nigra L. Sort Valnød. Michx. Arb. am. t. 158. — 
Fig. 101 A. 
Aarsskuddene næsten glatte, Bladarrene omvendt hjerte- 
dannede, 7—9 Par æg-lancetdannede, underneden blegere og 
dunhaarede Smaablade, 20—36 Støvdragere. Frugten kugle- 
formet glat. 
Et meget smukt og anseligt Træ, der undertiden opnaaer en Høide 
af 80' og Stammen 15—20' i Omfang; Kronen er dannet af horizon- 
tale, vidtudbredte, mægtige Grene. Har sin Nordgrændse ved Goshen 
i Ny Jersey, men bliver først almindelig i Skovene ved Philadelphia ; 
herfra er den udbredt til Missisippifloden og er især hyppig i de 
frugtbare Centralstaters Skove, hvor den voxer sammen med Gymno- 
cladus, Gleditschia, Robmia, Acer, Celtis, Ulmus og Morus; her sees 
majestætiske Træer med en Høide af 70—80', hvis Stammer have 
indtil 20' i Omfang. Øst for Alleghanybjergene, i Virginien og Ca- 
rolina, er den indskrænket til de vandrige Dale, — Vede! der i- Be- 
gyndelsen er rødbrunt og senere bliver meget mørkt (heraf Artens 
Navn), er tungt og stærkt og har samme fortrinlige Egenskaber, som 
