190 
sterne ere enten hovedformig forenede og voxe sammen under 
Frugtmodningen og danne en Samfrugt, eller de sidde inde- 
sluttede i den hule, omsider mere eller mindre kjødede fælles 
Blomsterstilk, hvorved opstaaer den saakaldte Blomsterkage. 
Frøene med eller uden Frøhvide; Kimen krum, — De fleste 
indeholde Mælkesaft og have deres Hjem i den tropiske Zone, 
I. Moreæ.  Støvlraadene i Knoppen indfoldede. Hunblomsterne 
vore under Frugtmodningen sammen og danne en Samfrugt. Kamen inde- 
sluttet 1 Frøhviden, 
Morus Tournef.,  Morbær. 
Enbo. Blomsterdækket dybt 4-delt. 4 Støvdragere. 2 
sylformede Ar. En lille Nød, omsluttet af det kjødede Blom- 
sterdække, — Bladene saugtakkede. 
Morus nigra Sort Morbær.  Rechb. Ic, fl. germ. 12, t. 658. 
Bladene hjertedannede , grovt-saugtakkede , undertiden 
uregelmæssig lappede, ovenpaa rue, underneden dunhaarede; 
Frugtstanden ved Modenheden sortrød. 
Et meget lavstammet Træ med vidtudbredte Grene. Opnaaer en 
Alder af 2—300 Aar, men voxer meget langsomt, saa at Stammen 
kun har 7—8' i Omfang. Vedet er noget tungere end Bøgens og 
dertil meget seigt og haardt; det har en mørk rødgul Farve og mod- 
tager en smuk Politur, hvorfor det ogsaa benyttes som Møbeltræ. — 
Morbært, har hjemme i Lilleasien, navnlig iPontus og Armenien, men 
er allerede i den tidligste Oldtid blevet indført i Sydeuropa, hvor det 
nu paa mange Steder voxer som vildt, Voxer paa Ætna til 2500", 
M, er et af de Træer, som senest udfolder sine Knopper, hvilket 
allerede omtales af Plinius, som siger, at det ekte kaldes det viseste 
blandt Træerne. 
Morus alba Hvidt Morbær. Rchb. Ic. fl. germ. 12. t. 657. 
Bladene æg-hjertedannede, grovt-saugtakkede, ofte lappede, 
mere lysegrønne og glatte end hos foregaaende; Frugtstan- 
den ved Modenheden hvid. 
Et lavt Træ eller en Busk; kjendes om Vinteren fra foregaaende 
ved talrigere, tyndere, mere oprette og hvidbarkede Grene,  Voxer 
hurtigere end M. nigra, men bliver ikke saa gammel; fordrer en tør 
Bund. Frugten smagløs. — Har hjemme i China og Lilleasien, 
