193 
Ficus. Figen. 
Blomsterkagen pære- eller kugleformet, Blomsterdækket 
4—6-bladet. 1—6 Støvdragere. Bladene lappede eller udelte, 
150 Arter i Tropezonen. 
Ficus Carica L, Almindelig Figen, Rchb, Ice. fl. germ. 12. t. 659. 
Et lavt, sjelden over 20—30' højt Træ med store, haandlappede, 
ovenpaa meget rue Blade, Blomsterkagen pæreformet, fremkommer 
dels af bladløse Hjørneknopper fra foregaaende Aar, dels af Knopper 
fra samme Aar; derfor i de sydlige Lande to Gange Figenhøst, første 
Gang i Mai og anden Gang i September, Hos den vilde Figen (Ca- 
prificus), der adskiller sig fra den dyrkede derved, at der findes Han- 
blomster i den øverste Del af Blomsterkagen, medens disse mangle 
hos den dyrkede Figen, fremkomme de første Blomsterkager allerede 
i Marts og April (de saakaldte Fiorini); i Juli og August dannes det 
andet Sæt (Forniti); nogle af disse blive siddende Vinteren over (de 
kaldes Mamme eller Cratiri) og tjene til Bolig for et lille Insekt 
(Cynips eller Diplolepis Psenis), der lægger sine Æg i Frugtknuderne 
af de mange smaa Blomster. Forat fremskynde Modningen og be- 
virke en større Fuldkommenhed af Figenen anvender man den allerede 
i Oldtiden kjendte Caprification, der bestaaer i, at Blomsterkager af 
den vilde Figen bringes over paa den dyrkede, for at det ovennævnte 
Insekt kan krybe ind i dennes Blomsterstande og — som man siden 
Linné's Tid har antaget, — føre Støvet over fra den vilde Figens 
Hanblomster. Virkningen af denne Operation er imidlertid ikke endnu 
tilstrækkelig undersøgt (Linnæa V. 3. 70; Bot. Zeitung, 1864. 309). 
Figenen har sit Hjem i alle Middelhavslandene (ogsaa i Sydfrankrig 
synes den at være oprindelig vild og ikke indført — som man tid- 
ligere har troet — da der i den seneste Tid er bleven fundet Blade 
af den og Vinranken i gamle Tufdannelser) og udgjør der, frisk eller 
tørret, et Hovednæringsmiddel, Figenen kan som Espallierplante give 
modne Frugter hos os. 
Den hos os som Stueplante under Navn af Gummitræ almindelig 
dyrkede Figenart, der udmærker sig ved sine store mørkegrønne 
Blade og store farvede, indbyrdes sammenvoxne og Knoppen kræm- 
merhusformig omsluttende Axelblade, henhører til Slægten Urostigma 
(U. elasticum), der i Tropezonen tæller 170 Arter, 
III. Artocarpeæ veræ.  Hunblomsterne paa en kugleformet eller 
skiveformet Axe, Sampfrugt. ” Støvtraadene i Knoppen rette. Kimen uden 
Frøhvide, 
13 
