200 
Var. 2. macrophylla Spach. Bladene meget store- og 
tynde; tilrundet Krone, — U. major Smith. — U. 
hollandica Mill, — U. latifolia Moench. 
y- lævis Spach. Bladene læderagtige, ovenpaa glatte, 
glindsende. — U. glabra Mill, — U. carpinifolia Lindl,. 
U. pumila Pall. (tildels). Forekommer ogsaa med 
hængende Grene (U. campestris pendula Hort.). 
d. pyramidalis. Pyramide-Elm. Grenene opadrettede, 
saa at Kronen næsten har samme Form som hos 
Pyramide-Poppelen; ellers som foregaaende; leverer 
udmærket Gavntræ. VU. suberosa pyramidalis Desf,. 
— U. campestris var. då Spach. (Suit. å Buff, V. 11. 
103). — U,. stricta Lindl. 
Ulmus montana 'Sm. Storbladet Ælm. Rechb. Ic. fl. germ. 12, 
t. 652. 
Bladene næsten siddende, elliptiske eller omvendt-ægdan- 
nede, tilspidsede, grovt takkede, meget rue; Frugterne ovale. 
Stammen deler sig snart i vidtudbredte, mere eller mindre 
hængende Grene, Blomstrer allerede i April før Løvspringet, 
Den voxer hurtigere end U. campestris; men den staaer og- 
saa i Vedets Godhed tilbage for denne.  Vedet er lysere af 
Farve og ikke saa fast og haardt. Har fornemmelig sit Hjem 
i Nordeuropa; er almindeligere i Skotland end i England 
(kaldes derfor i England Scotch-Elm); voxer gjennem hele 
Sverrig (men ikke i Lapland); ligeledes i Sibirien og Amur- 
landet til 512, Her i Landet optræder den sporadisk i Sko- 
vene; kun paa Bornholm er den almindelig udbredt. 
Var, &. tridens. Meget store Blade, som ende i tre korte, 
tilspidsede Flige eller i tre store Takker, saa at de 
have Lighed med Hasselens Blade, — U. tridens Hort. 
Hertil synes at høre U. montana v. laciniata Traut. 
(Maximowicz Prim. Flor. amur. 246), hvis Blade ere 
3—7-lappede i Spidsen. 
Å. nigra Loud. Bladene meget mindre end hos Hoved- 
arten. — U. nigra Lodd. 
