225 
Bladene fra lancetdannede til kredsrunde, glatte eller idet- 
mindste underneden silkehaarede; Raklerne kortstilkede, af- 
lange; Kapslerne kortstilkede, glatte eller filtede, — I høieste 
Grad varierende; enten krybende med udstrakte, opstigende 
Grene og "/4—"/97 lange, smalle Blade (S. repens) eller en 
omt, 27 høj Busk med større elliptiske Blade (S. fusca) eller 
med ovale eller kredsrunde, påa begge Flader silkehaarede, 
sølvglindsende Blade (S. arenaria, S. argentea Sm., almindelig 
i Klitter). 
Salix rosmarinifolia L. Flor. dan, t. 2556.-— Fig, 125, a er 
ikke forskjellig fra foregaaende uden ved smallere, linie- 
dannede Blade og kortere Rakler, — Den har en mere østlig 
Udbredning og forekommer navnlig i Rusland og Østerrig, 
S. repens danner Bastarder med S. daphnoides (= S. Patzeana 
Ands.) i Østpreussen, med S$. incana (= $. supalpina Torby) 
i Schweiz og med S. Caprea og beslægtede Arter (= 5. ambigua 
Ehrh, —= S., plicata Fr,, der er en af de i Europa alminde- 
ligst udbredte Bastarder), 
b. Podostylæ. 
Kapselen i Reglen stilket og forsynet med Grifrel. 
12. Virescentes. 
Oftest temmelig høie Buske, der navnlig have hjemme i alpine og 
arktiske Egne, Bladene almindelig omvendt ægdannede eller lancetdan- 
nede, grønne, underneden ikke sjelden blaaduggede, tilsidst sortagtige, 
Raklerne temmelig tykke, valseformede. Kapslerne almindelig stilkede og 
med lang Grigffel, 
Salix nigricans Sm. Sortagtig Pil. Flor, dan. t. 2553. — 
Rchb. Ic, fl. germ. 11. t; 573. — Fig. 126, 
Høi Busk med udspærrede Grene. Bladene af meget 
forskjellig Form; snart elliptiske, snart ægdannede eller om- 
vendt ægdannede, snart lancetdannede, ovenpaa grønne, under- 
neden blaagraa med ophøiede Ribber, filtede eller glatte, — 
I hele Europa. — Af alle Pilearter den mest formrige. 
Hovedformer ere: a) borealis med Raklerne paa en bladet 
15 
