231 
Salix acutifolia wina. (S. pruinosa "Wendl.). Rchb, Il. c. 11. 
t. 603, er neppe andet end en Form af foregaaende med me- 
get smallere og langt tilspidsede Blade; hængende, violet-pur- 
purrøde Grene og. tykkere Hanrakler. Den har et østligere 
Hjem og forekommer gjennem hele det nordlige Rusland til 
Amur, 7”) — Forekommer hos os plantet (ved Stadsgraven 
udenfor Nørreport) og som vild (i Lersøens udtørrede Basin). 
Den tager tiltakke med tør Sandbund og leverer gode Vaand; 
fortjener en mere udbredt Dyrkning (Ø.). 
S. daphnoides danner Bastarder med S, Caprea (S. Er- 
dingeri Kern.), med S. phylicifolia (S. commixta Ands.) og 
med S, incana (S, Reuteri Mor,). — I Himalaya erstattes 
denne Art af S, insignis Ands. og i Nordamerika af S, irro- 
rata Ands, og S, Coulteri Ands, 
15. Micantes, 
Træer eller høie Buske med lange risformede Grene,  Kapslerne 
smaa, smalle og tiltrykte, Bladene smalle og oftest underneden silkehaaret- 
sølvglindsende.  Raklerne almindelig stilkløse; siddende Kapsler med lang 
Grigfel. 
Salix viminalis L. Baand-Pil. Fl, dan, t. 2668. — Rchb. I, c. 
11143597; == Fig: 1307 'e. 
Bladene linie-lancetdannede, helrandede med tilbagerullet 
Rand. Hanraklerne gule, Hunraklerne graa, Kapslerne med 
en gul Griffel, — Det er denne Art, som navnlig leverer 
Materiale til de grovere Kurvemagerarbeider (,,Korbweide"), 
medens S, purpurea benyttes til de finere; næst S, alba den 
nyttigste af alle Pile (Ø.). Oprindelig fra Asien forekommer 
den nu dyrket og forvildet over hele Europa og Nordamerika. 
S, stipularis Sm, (Fl. dan. t. 2668, Rchb. 1, ec. 11. t. 598) 
er en noget mere bredbladet Form af foregaaende med større, 
halvt-hjertedannede Axelblade og utydelig stilket Kapsel. I 
=) Ifølge Blasius (Reisen 1. 238, 2. 313) skal denne Art, der især 
voxer ved Flodbredder, undertiden udsende Rødder af 60 Fods 
Længde (9.). 
