233 
Siberien blive Bladene ogsaa ovenpaa silkehaarede. — S. 
Gmeliniana Pall, er en Form med meget tykke Rakler, — 
S. viminalis danner følgende Bastarder: 1) S. Smithiana 
Wills Fl dan; 42551;-Bchb. 1.0; 11. t. 600; Fig,:130,f, 
(med S. Caprea, cinerea og aurita), der kjendes ved sine 
bredere, større, bugtet-takkede Blade med ophøiede Ribber, 
Dyrkes almindelig i den største Del af Europa og forekom- 
mer ligeledes forvildet. — Dens mange Varieteter have faaet 
forskjellige Navne, saasom: S., mollissima Sm., Fig. 130, b. 
S. lanceolata Fr,, S, affinis Gren. et Godr., S. longifolia 
Host, S, holosericea Willd. Fig. 130, a, og S. ferruginea 
Ands. — S. acuminata Sm, Fl. dan. t. 2619, Fig, 130, e 
er en Form med meget tykke, sortegraa, filtede Grene og med 
tykke, meget laadne Kapsler. — S. dasyelados Wimm. har 
sædvanlig større og over Midten bredere, ikke saa hvidfiltede 
Blade,. hvorfor den ogsaa tydeligere nærmer sig til S. Caprea. 
2) S. mollissima Ehrh. (med S. amygdalina), Fl. dan. 
t.2604, Fig, 130 b, ligner S. undulata, men har noget smallere 
og mere tilspidsede Blade og filtede Kapsler med en tydelig 
Griffel. Et endnu spidsere og ofte glat Blad har S.hippo- 
phaefolia Thuill,, Fig, 130 d, Begge de sidstnævnte ere 
sjeldne i Mellemeuropa, — 3) S. Friesiana Ands, = S. an- 
gustifolia Fr. (med S. repens), Fl. dan. t. 2557, Fig. 125 d, 
en lav Busk med stivt opadrettede convexe Blade og korte 
Rakler som S. repens, men Grenene ere lysegule og skjøre 
og Kapslerne større (som hos S. viminalis). 
Salix eriophylla Ands. Bladene som hos S. viminalis, men Haar- 
beklædningen paa Underfladen tykkere, Raklerne ere smallere og læn- 
gere, og Kapslerne have dybt tvedelt Griffel. — I Ostindien, hvor der 
desuden voxe følgende med denne beslægtede Arter: S. obscura Ands,, 
S. Daltoniana Ands.,, S. sikkimensis Ands., S. eriostachya og S, longi- 
flora Ands. 
16. Niveæ. 
Knudrede Grene, blødfiltede, smalle Blade og stilkløse Kapsler. 
I alpine og arktiske Egne, 
