S 33 
Skalet spolformigt, vanligen venstervridet och i inre 
delen af mynningen försedt med en egendomlig hornar- 
tad skifva (clausilium "), tjenande att, då djuret dragit 
sig in 1 skalet, i det inre af första vindningen tillsluta 
detsamma. Mynningen merendels elliptisk och försedd 
med tvenne vid spindeln fästade lameller. 
Dessa snäckor lefva förnämligast uti springor och 
klyftor på berg, stenrös, murar, m. m. och anträffas ofta 
i stor ymnighet såväl till arter som exemplar på ett ställe, 
då de deremot tyckas saknas på ett annat närbeläget. 
Pfeiffer beskrifver i sin Monographia Heliceorum öfver 
tvåhundra arter, hvilka till större delen härstamma från 
de bergiga delarne af södra och mellersta Europa. Om- 
kring 20 fossila arter, alla förekommande i molassforma- 
tion, äro kända af detta slägte. 
1. Clausilia laminata Montagu. 
Clausilia laminata L. Pfr. II. p. 397. 
— bidens Nilss. p- 43. 
— — C-Pfro rp a60C CE TIL fig 25e 
- -— Rossm. I. p. 76. fig. 29. 
Testa, fusiformis, laevis, nitida, pellucida; apertura ovali, py- 
riformi; columella bilamellata, lamella superiore parva, inferiore 
valida; plicis palatalibus 4, quarum prima et tertia longiores, ce- 
terae exiquae; lunella nulla; peristomate albo, connexo, limbato. 
Skalet spolformigt, brunt, glatt eller ytterst fint tvär- 
strimmadt. Vindningarne 10—11, föga konvexa, den si- 
") För att kunna se denna skifva (clausilium), hvilken gifvit anledning 
till slägtets namn och på sätt och vis karakteriserar detsamma, bör 
man afbryta skalet nära mynningen och utdraga djuret. Man ser 
då den böjda hornartade skifvan i bottnet på första vindningen. 
3 
Je 
