Djurets mantel framtill öppen, baktill bildande tven- 
ne nedtill sammanvexta mantelrör. Föder lefvande un- 
gar, hvilka Wbringa sin embryonaltid inom moderdjurets 
skal, så att man i början af sommaren inom Cyclas-arter- 
nas musslor finner en hel mängd små individer med skal 
af omkring 1 m. m. i diameter. 
Uti alla trakter af jordklotet är detta slägte utbredt. 
Det utgöres af små musslor, som lefva uti dy och mossa 
(samt ibland äfven fästade vid stenar), uti stillastående 
och långsamt flytande vatten. Redan i Juran och isyn- 
nerhet Wealdenleran finner man åtskilliga till detta slägte 
hörande arter; derpå försvinna de åter i kritan samt upp- 
träda först ånyo i tertiära lager. 
1. Cyclas cornea Linné. 
Cyclas cornea C. Pfr. II. p.120. t V- f.A1,2. 
= — Nilss. p. 96. 
Conca tenuis, globosa, ventricosa, subtilissime striata, sordide 
virescenti-fusca, margine zonisque mediis sepe luteis; apicibus tumi- 
bis, obtusis. 
Musslan är såväl till form som färg i exemplar af 
olika åldrar ytterst varierande. Hos de yngre individer- 
na är den nemligen hvit eller hvitgul, plattad, hos de 
äldre uppblåst, stundom nästan klotformig, smutsigt gul- 
brun, vanligen med ljusare gula band och isynnerhet ett 
gult bräm kring kanten. Inre sidan hvit- eller blåaktig. 
Bucklorna uppblåsta trubbiga. 
Musslans längd 10; bredd 7; höjd 8 m. m. (äldre explr:) 
Djuret hvitt, genomskinande. Foten, som sträckes 
ut från musslans främre del, mycket lång och kägelfor- 
mig. Då djuret rörer sig, fäster det foten vid ett före- 
mål och drager den tillsamman, så att musslan följer med. 
