13 



exempel. Arterna af dessa slägteu vexla till den grad efter före- 

 komstställenas geologiska, fysiska och klimatiska förhållanden, att 

 man nästan aldrig finner dem fullkomligt lika på två lokaler. 



Missbildningar förekomma både bland land- och vatten-moUu- 

 skerna. Sådana äro, då vanligen högervridna snäckskal äro vridna 

 åt venster, såsom man funnit af de större Helix-arierna ocli af 

 Planorhis; eller då vanligen venstervridna äro vridna åt motsatt 

 håll, såsom Clausilia nigricans dextrorsa Schmidt, Mörch. Andra 

 missbildningar hafva de inre vindningarne hos vanligen plattade eller 

 konvexa spiralvridna snäckskal mer eller mindre skilda från de yttre 

 och bildande en utdi-agen korkskruflik, i stället för en nedtryckt 

 spiral. Sådana abnormiteter äro funna af Helix hortensis, H. po- 

 matia, Planorhis crista, P. albtts och af P. umhilicattis eger jag 

 från Skåne en i detta fall särdeles utmärkt form. Af Helix liispida 

 har jag icke sällan sett en monstrositet i motsatt riktning, bestå- 

 ende deri, att den yttersta vindniugeu höjer sig öfver de inre, så 

 att skalet blir ofvan mer eller mindre konkavt. 



För hvarje art har naturen bestämt ett maximum och ett mi- 

 nimum af värme och köld, och detta öfverskrider ingen utan att 

 antingen straxt duka under, eller ock lefva i ett slags aftyningstill- 

 stånd. Vidden af en arts geografiska område beror således på de 

 flera eller färre gi-ader, som ligga emellan detta maximum och mi- 

 nimum af värme, och häruti råder mycken olikhet, ty under det 

 somliga arter endast obetydligt äro beroende af meteorologiska för- 

 hållanden (ss. Ziia liihr. , hvilken af alla landsnäckor har den vid- 

 sträcktaste utbredningen, samt Helix costata och H. pulchella, h vilka 

 bland Helices äro vidast kringspridda på jorden ^) ) , äro andra det 

 i hög grad och hafva derföre fått sig anvisade mera inskränkta om- 

 råden. Men hvarje art kan i allmänhet antagas ega inom sitt geo- 

 grafiska område ett visst centrum, hvarest alla för dess existens er- 

 fordeliga omständigheter äro förenade och hvarifrån den har utbredt 

 sig öfver hela den terrain af jordytan, som utgör dess nuvarande 



tiger, also um so wirksamerer Einfluss auf die Åusprägung der Schalen- 

 formen. Die Laudschnecben dagegen haben es mit einer mehr zersplit- 

 terten und darum unwirksameren Macht zu thun, deren einzelne Glieder: 

 Klima, Seehöhe, Temperatur, Lage gegen die Himmelsgegen den, Vege- 

 tation, Feuchtigkeit u. s. w. theils durch zeitweisen Wechsel ihre Kraft 

 verlieren, theils einander aufheben." Rossm. Icon. h. XII p. 2. 



') Enl. Lovell Reeve: The Land and Freshwather Mollusks in the 

 British Isles, p. 83. 



