77 



dragen spets ; vindoingar talrika (till 14) ; mynningen päronformig- 

 rundad, alltid försedd med 2 vid spindelen fastade lameller; mun- 

 sömmen oftast rundtomkring sammanhängande, sällan upptill sam- 

 manlöpande med sista vindningen. 



Clausilierna älska företrädesvis bergiga trakter och lefva för- 

 nämligast i springor och klyftor på dessa ställen, i stenrös, murar 

 o. s. v. De anträffas ofta i mängd på samma ställe, så väl till 

 exemplar, som arter, och det är anmärkningsvärdt, att nästan alltid 

 höra de olika arterna i samma trakt till samma typ. — Såsom of- 

 van är nämndt finnes i inre delen af mynningen en för detta slägte 

 egendomlig, tunn, spiralvriden, hornartad skifva (clausilium), hvaraf 

 ock slägtet fått sitt namn, hvilken skifva är genom ett elastiskt skaft 

 fästad vid spindelen och tjenar att, då djuret dragit sig in i skalet, 

 i det inre af första vindningen, tillsluta detsamma. Denna efter 

 spindelen böjda skifva finner man i botten af första vindningen, om 

 man afbryter skalet nära mynningen och utdrager djuret. 



Slägtet Helix har, såsom vi sett, sina flesta representanter i södra, 

 sydvästra och vestra delarne af Europa. Med slägtet Clausilia är för- 

 hållandet motsatt. Det eger öfver 250 arter i sydöstra Europa, Grekiska 

 Arkipelagen och Mindre Asien, och af denna stora mängd fiirekomma de 

 flesta i Österrike och Ungern. Mot vestern äro de märkvärdigt sällsynta. 

 I hela Frankrike finnas ej flera än 10—12 species, i England endast 4— -5 

 och i Portugal en eller två arter! I Danmark äro funna 10 arter, i Sve- 

 rige 7, i Norge 3 och i Finland 3. I hela vestra hemisferen förekomma 

 (enligt Loveli Reeve) endast 4 arter, nemligen i Westindien och i Cen- 

 tralamerika. Den enda art, som synes företrädesvis förekomma i vestra 

 delen af Europa (södra Frankrike och hufvudsakligen England) är C. 

 Bolphii Leach. Om denna arts förekomst i Tyskland säger A. Schmidt 

 (Die krit. Grupp, der Eur. Claus. p. 14): "ihr Auftreten in Deutschland 

 ist insofern von besonderen Interesse, als es mit der värmen Luftström- 

 ung in Verbindung zu stehen scheint, welche aus Sudfrankreich zwischen 

 den Hundsriick und der Elifel zu uns heraufzieht und sich etw^a bis in die 

 Pyrraonter Gegend fiihlbar macht.'' 



A) Skalet slätt; mnnsömnien sanimanJöpnnde ; månveck saknas. 



1. Clausilia laiuiiiata (Mont.) Turt. 

 Skal spolformigt, slätt; nacken nedtryckt, jemnt shittancle till 

 mynningkanten; interlamellare slätt. L. 16 — 17, hr. 4 m. m. 



C. bidens Nilss. H. M. p. 43. — Rossm. Ic. I. p. 76. f. 29. — 

 C. laminata N. & Nyl. F. M. p. 33. f. 27. — Mörch S. M. Dan. p. 30. 



1) Lactea Högb. Skalet mjölkhvitt, klart genomskinligt. (V. Ak, 

 H. 1841. p. 201). 



