136 



och smala, glesa och svartbruna växtringar, framtill något nedtryckt, 

 men bredt afrundad, bakåt utdragen till en lång, bi-edt tvärhuggen 

 snabel'; skölden sammantryckt, hög; bucklorna vanligen mycket af- 

 barkade. L. 90—110, h. 55—60 m. m. 



A. anatina var. « Nilss. H. M. p. 115. A. rosti"ata R^sm. Ic. 

 IV. p. 25. f. 284. 



— 2ion(lcrosa Pfr. Musslan ovalt rhombisk, bukig, mycket 

 tjockskalig och tung, grofstrimmig, olivgrön, med gröna strålar, 

 framtill bredt afrundad, bakåt utdragen till en kort, trubbig snabel ; 

 skölden trubbigt vinklad, något framskjutande ; nedre kanten rät 

 eller inbugtad ; bucklorna vanligen mycket och vidt omkring afbar- 

 kade. L. 100—120, h. 60—65 m. m. 



A. pond. Rossm. Ic. IV. p. 24. f. 282. - N. & Nyl. F. M. p. 

 92. f. 80. 



Denna i så hög grad ombytliga art förekommer helst i insjöar, 

 men finnes äfven i åar och bäckar öfver hela riket. 



Alla dessa Mollusca Conchifera tillhöra afdelningen Bimnscxdosa {di^xy- 

 ret fästadt vid skalen medelst två par muskler, hvilka hafva sitt fäste 

 nära hvardera ändan af skalets öfre kant, der de lemna två tydliga mu- 

 skelintryck); men i Danmark, England och större delen af öfriga Europa 

 förekommer en sötvattens-mussla af afdelniugen Unimusculosa (djuret fä- 

 stadt vid skalen medelst en central muskel i hvarje skal) ocb familjen 

 Dreisenidff (skild från fam. Mytilidce isynnerhet genom skalets olika mi- 

 kroskopiska struktur), nemligen Dreissena polymorpha (Pall.) v. Ben. 

 Musslan mycket oliksidig, till formen betydligt lik Mytilus edulis, grön- 

 aktig, med mörka vågiga eller viukliga linier och band, med en tvärgå- 

 ende vägg vid bucklorna. Djuret har mantelen rundtomkring samman- 

 växt, utom på tre ställen, der öppningar finnas för två korta siphoner 

 och för foten med ett starkt knippe byssus. Skalets längd 29 m. m., 

 höid 13 m. m. 



