FAUNA MALACOLOGICA DE CATALUNYA 
estriada i molt més brillant, per tenir la regió apical de coloració diferent de la del 
restant de la conquilla, i pel decliu més rápid de la vora dorsal posterior. 
En aquesta especie s'hi veuen faixes concentriques de diferent opacitat, quo 
están en relació amb els soles de creixement. 
Fossil ha sigut citada en el plesancia, astiá i sicilia de Catalunya (Almera 1 
Bofill). 
GENERE GOULDIA Apans. 
(Lám. I, figs. 6-7.) 
C. petita, comprimida, gruixuda, suborbicular, marcada d'estries concentriques; 
lúnula distinta; xarnera amb tres dents cardinals en cada valva; impressió paleal 
entera. 
S'ha citat solament una especie, la 
G. minima Montagu. 
C. petita, solida, quasi equilátera, de forma trígona una mica allargada, arrodo- 
nida del costat ventral; superficie una mica Jlustrosa, guarnida d'estríes con- 
centriques desiguals i de soles de creixement; coloració rosada o rogenca amb li- 
nies blanques radiants, bífides, que acaben, prop de la vora ventral, en una taca 
roja. 
Hab.: Llansá (Bofill, Maluquer), Pineda (Tomás), Mataró (Hidalgo, Martorell, 
Salvañá), Masnou (Maluquer), Barcelona (Hidalgo, Martorell). 
Obs.: Viu a profunditats variables, fons fangosos o arenosos. Se la troba alguna 
volta en les estrelles de mar. 
El Sr. Tomás ha trobat a Pineda la varietat ex-forma striata, Locard, més pre- 
gonament solcada. 
Les petites dimensions d'aquesta especie, que varía entre 7i 10 mm. Palgaria, 
i la impressió paleal entera, la separen de totes les altres Veneride. 
Se la troba en el plesancia, astiá (Almera 1 Bofill) i quaternari antic (Almera) 
de la «provincia de Barcelona. 
GENERE LUCINOPSIS Forses er HANLEy. 
(Lám. I, figs. 8-10.) 
C. lenticular, pruna; lúnula indistinta; valva dreta amb dues dents laminoses 
divergents, la del darrera bífida, valva esquerra amb tres dents, bífida la del mig; 
sinuositat paleal fonda i ascendent. 
1 (MCRamblestries radiante ao L. Lajonkaire' 
l » sense  » A O MES io are Saro L. undata 
