42 
redan stadgat blifwit, eller för framtiden kunde kräfja, at 
tilläggas, p& det bäde Embetsmän och undersätare mätte, 
med ett Ögnakast kunna hämta den efterrättelse om deras 
skyldigheter, som nu ibland ett oräckneligit antal Lagar, 
Placater, Förordningar, Resolutioner, förklaringar och re- 
scripter, oftast mäste, tör hända med bäde ofullkomlig 
wilja, urskilling, mödosamt eiterletas, och ofta äfwen med 
bästa upsät icke kan igenfinnas. Deputationerne förmoda 
alts& wördsammast, at, än skiönt detta deras upgifne för- 
sök, til en sädan fullständig stadga om Kongzädra, icke uti 
alt skulle winna Riksens Höglofl. Ständers wördade bifall, 
torde ändock Deputationernes därutinnan betygade wälme- 
ning och widtagne generelle principe, med et upmuntrande 
wälbehag godt kiännas. 
P& Riksens Högl. Ständers Fiskerie- och (Economie 
Förordnings Deputationers wägnar. 
GUSTAF REUTERHOHM. 
Kongl. Maj:ts förnyade Stadga och Förordning 
angäende Kongs-Ädra och hwad därwid i 
akt tagas bör. 
Wi GUSTAF etc. Giöre witterligit, at som wid thenna 
Riksdag ätskillige klagomäl deröfwer förekommit, at All- 
männa Lagen och wäre nädige Förordnanden om Kongs- 
ädra samt huru then bör öppen hällas, ey til alla delar 
efterletwes och jämwäl & somlige orter uti olike förständ 
drages, hwilket egenteligen däraf härröra torde, at hwad 
förut härom är stadgat, ey pä ett ställe igenfinnes och sä- 
ledes mindre kunnogt blifwit; ty hafwa Wj uppä Riksens 
Ständers underdäniga tilstyrekande i näder för godt funnit, 
at hwad Allmänne Lagen samt flere Kongl. Förordningar ıi 
