183 
I öfverensstämmelse med de äsigter, som sälunda i 
liknande fall gjort sig gällande, samt pä& grund af hvad 
Utskottet här ofvan anfört och d& Kongl. Maj:t, om Han 
dertill finner skäl, kan af anslaget till, bland annat, upp- 
rensning af äar och farleder bevilja statsbidrag p& vanlıga 
vilkor till ifrägavarande arbetes utförande, hemställer Ut- 
skottet, 
att Herr Lsunaman’s ifrägavarande mo- 
tion ej mä vinna Riksdagens bifall. 
Vid motionens föredragning i Andra Kammaren, Ons- 
dagen den 18 Februari 1885, anförde motionären ®): 
“Ehuru jag har allt skäl att vara tillfredsstäld med det 
vänliga sätt, hvarpä Stats-Utskottet behandlat min motion, 
och ehuru jag har fullt klart för mig, att det icke lönar 
mödan, att nu yrka bifall till densamma, anser jag mig 
dock böra yttra nägra ord med hänsyn till de förhällanden, 
som jag med motionen sökt befrämja. Jag har nemligen 
funnit, att det räder rätt mycken missuppfattning om bohus- 
länska sillfisket och behofvet af att ästadkomma tillräckligt 
omfattande ätgärder till detsammas förkofran. Utskottet 
framhäller i sitt betänkande, att man borde kunna vänta 
bekostandet af hvad som i detta hänseende vore nödigt 
frän landstinget, kommuner och enskilde. Jag skall med 
anledning deraf efterse, huruvida och i hvilken omfattning 
nägon möjlighet finnes för en dylik medverkan frän deras 
sida®. 
“Större delen af bohuslänska befolkningen är landt- 
bruksidkande och landtbruket är landstingsomrädets hufvud- 
näring. Sillfisket äter är en näring, som stär alla rikets 
inbyggare öppen och nu bedrifves hufvudsakligen af en 
*) Andra Kammarens protokoll, 1884, N’o 12, sid. 1--3. 
