216 
skaffenhet att de kunna inverka pä frägans afgörande, vörd- 
sammast anföra följande. 
Ehuruväl en utredning utaf de af mig under ären 1873 
—1883 utförda undersökningarnas ursprungliga syfte och 
afsedda omfattning icke gerna bör kunna utöfva nägot infly- 
tande pä& min nu föreliggande ansökans afgörande, enär 
detta ju tydligen mäste betingas blott och bart utaf denaf 
mig samlade erfarenhetens värde för hafsfıskenäringen, och 
ehuru jag uti den min ansökan bifogade tryckta redogörel- 
sen för nämnda undersökningar (Kortfattad berättelse, sid. 
6—11, 21—27, 30—31, 38—39, 101) utförligt nog gjort 
reda för äfven dessas bäde syfte och omfattning; sä& anser jag 
mig dock böra begynna min framställning med en ytterli- 
gare utredning deraf, emedan tvänne af ofvan bemälda myn- 
digheter i sina utlätanden fästat särskild vigt dervid. De 
ifrägavarande undersökningarna voro nemligen alldeles zicke, 
säsom det heter i det af professorerne ToRELL och SMITT 
författade utlätandet, afsedda att utföras blott “i enlighet 
med det af Kgl. Vetenskapsakademien afgifna utlätandet af 
den 12 Mars 1873“, utan  enlighet med bestämmelserna uti 
Kgl. brefvet af den 28 Mars 1873 samt “med ledning af 
ej mindre förutnämnda utlätande än äfven de ytterligare 
anvisningar, som kunde varda af (de särskildt för ändamälet 
tillförordnade) kommitterade meddelade‘. Det kan säker- 
ligen icke vara bemälde professorer obekant, vare sig att jag 
gjort mig underrättad om de ifrägavarande undersökningar- 
nas syfte hos vederbörande statsräd eller att prof. S. LovEn 
säsom de nyss nämnde kommitterades ordförande uti en 
vördsam promemoria till Statsrädet och chefen för Kgl. 
civildepartementet den 9 December 1879 förklarat, att mitt 
“arbetssätt vore grundadt pä en riktig uppfattning af upp- 
draget“ (jfr Kortfattad berättelse, sid. 8), och deras äldre 
uttalanden i ämnet ädagalägga ock en i ätminstone ett hän- 
seende olika uppfattning, i det de förut sökt anklaga mig _ 
för det jag ej befattat mig särskildt med vissa af de under 
