218 
Vetenskapsakademien i dess ofvan äberopade utlätande af 
den 12 Mars 1873*) och prof. Smitr i sin promemoria till 
statsrädet och chefen för Kongl. civildepartementet af den 
5 Februari 1878, som för ifrägavarande undersökningar upp- 
stält säsom mäl afslutandet af sä omfattande naturhisto- 
riska (*särskildt zoologiska®), meteorologiska och hydrolo- 
giska undersökningar, att jag med fog kunnat om dem yttra, 
“att de i verkligheten, om man genom dem ville ernä den 
äskade utredningen, kräfde bäde längre tid- och större per- 
sonal samt framför allt materiel, än den redan befintliga 
geologiska undersökningen, hvilken synbarligen har vida 
mindre omfattning och erbjuder längt obetydligare svärig- 
heter att öfvervinna“ (Kortfattad berättelse, sid. 16, 23—25). 
Man mä nemligen ej förbise, att den af Kongl. Vetenskaps- 
akademien och prof. Smirt fordrade vetenskapliga utred- 
ningen af f. ex. de meteorologiska och hydrologiska förhäl- 
landenas inflytande pä sillfödans spridning, sillens fürekomst 
m. m. förutsätter, d& nämnda förhällanden äro underkastade 
sekulära vexlingar och dä hydrologien ännu är en helt ny 
vetenskap i första skedet af sin utveckling, ensamt den minst 
ett helt ärhundrade igenom fortsatta undersökningar af 
mycket betydande omfattning. De nämnda sekulära förän- 
dringarna kunna nemligen ej i enskildheter beräknas, utan 
mäste iakttagas. 
Pästäendet frän professorerna Torerz och SMITT, att 
jag “till kännedom om sillens och skarpsillens naturhistorıa 
endast har lemnat ett fätal iakttagelser“, torde vara dikte- 
radt af rent “personliga* grunder och vederlägges af det 
faktum, att mina skrifter öfver detta ämne blifvit öfversatta 
till fremmande spräk p& föranstaltande i de flesta fallen af 
en erkändt framstäende naturforskare. De under senaste 
ären utförda vetenskapliga undersökningarna vid Skotlands 
kuster hafva ock bekräftat mina äsigter, rörande f. ex. be- 
*) Nya handlingar rörande sillfisket i bohuslänska skärgärden. I. Gö- 
teborg 1874, sid. 69—71. (Dig. anm.) 
nn 2 2 
