263 
framtid med mer utvecklad teknik och mängfaldigt större 
anspräk pä& samfärdseln skall tvifvelsutan fögderiet varda 
tacksamt, om man nu, genom att förlägga den för skärgär- 
den och hafsfisket oumbärliga uthamnsbanan till mellersta 
delen af länets kust ä& Bokenäset söder om Gullmaren, 
underlättat anläggningen af en (till följd af ändpunktens be- 
lägenhet eller liniens riktning möjligen behöflig) bibana frän 
lämplig punkt & denna uthamnsbana antingen öfver Flatön 
och Morlanda eller öfver Vindön och Henän nedät midten 
af fögderiet. 
Dä emellertid den s. k. bohuslänska centralhufvudbanan 
eller fortsättningsbanan frän Uddevalla öfver Bokenäset till 
Malösund— Ellös blott berör en mycket liten del utaf en 
enda utaf de till fögderiet hörande tio socknarne och dä 
inom desse betydande arbeten och stora uppoffringar äro 
förestäende för ästadkommandet af andra samfärdselsförmo- 
ner; s& kan naturligtvis icke heller nägon för ändamälet 
tillräcklig aktieteckning frän fögderiets kommuner nu vara 
att päräkna, ı synnerhet som inom dem den tvifvelsutan 
riktiga uppfattningen gjort sig gällande, att nämnda fort- 
sättningsbana, för att motsvara sin bestämmelse för fiskeri- 
näringen, bör tillhöra statsverket och utföras i samband ned 
Uddevalla— Venersborg— Herrljunga-jernvägs inlösen till sta- 
ten’ och utläggning till normal spärvidd*). 
Vräland den 20 Juni 1885. 
(Underskrifter.) 
*) Jir LsunGman, A. V., Om offentliga ätgärder med hänsyn till det 
rika bohuslänska sillfisket, sid. 16--21, 25—26. — Bohus läns hafsfske 
och dess framtid, sid. 26—34, 41—48. — Bohuslänsk Fiskeritidskrift, 1884, 
- sid. 32—41, 135—137,. 314; 1885, sid. 161, 272. — Det här framstälda 
förslaget har vunnit ett ganska vigtigt stöd genom Landstingets beslut den 
23 September 1835 (Göteborgs och Bohus läns Landstings handlingar, 1885, 
N:o 26, sid. 9—10, $ 42). (Utg. ann.) 
