355 
skotsk sill. D& rävaran i Bohus län gemenligen erhälles 
för s& billigt pris i jemförelse mot i Skotland, bör man ej 
heller skada bohussillens afsättning genom att i marknaden 
utsända tunnor med märkbart mindre innehäll än de skot- 
skas och holländskas ®). Det är nemligen med den skotska 
sillen af d. s. k. lägre märkena (d. v. s. “spents“ och mindre 
“matties* frän ostkusten) och icke med den norska ister- 
sillen (eller fetsillen), som vär bohussill har att i främsta 
rummet täfla uti den utländska marknaden. 
I fräga om lämpliga handelsmärken för bohussil- 
len mä ytterligare framhällas olämpligheten af att för denna 
öfver hufvud taget jemförelsevis magra sillsort använda de 
norska fetsillmärkena, d& bohussillen ju är en sill af helt 
annat slag med mycket olıka handelsvärde **). Bäst torde 
tvifvelsutan vara att märka den “fulla sillen“ eller *in- 
matsillen“ med FF), den större “tomma sillen“ eller “slosil- 
len“ med 5 och den mindre tomma sillen eller slosillen 
med SS samt den ännu ej till aflingsförhet utvuxna men 
dock saltningsbara “mellansillen“ med M, allt i likhet 
med hvad redan egt rum vid flera bohuslänska salterier, 
der det skotska sillsaltuingssättet blifvit användt. Dä *ister- 
sill“ (verklig fetsill) icke i sädan mängd erhälles i bohus- 
länska skärgärden, att den kan blifva föremäl för saltning 
till handelsvara, torde nägot särskildt märke för densamma 
icke heller behöfvas***). Att, i motsats mot hvad i Norge 
brukas, med dubbelt bokstafsmärke angifva, att sillen är af 
mindre storlek, erbjuder den betydande förmonen, att sill- 
handlarne ej senare kunna (säsom med de norska K-mär- 
kena sä ofta sker) genom tilläggning af en bokstaf *Öfver- 
märka“ sillen och sälunda förringa märkets tillförlitlighet. 
*) Jfr i afseende pä silltunnornas rymd: Anteckningar rörande sill- 
saltning ete. sid. 123S—139. — Bohuslänsk Fiskeritidskrift, 1884, sid. 26 
— 27. . 
**) Jfr i afseende pa märkning af saltad sill: Anteckningar rörande 
sillsaltning ete., sid. 63—68, 127, 140—142. 
***) Jfr Anteckningar rörande sillsaltning ete., sid. 67. 
