359 
ning, hvilken redan frän sin tidigaste ungdom sysslat med 
fiske; vidare flere personer, som tagit sina befälhafvareexa- 
mina och sälunda äro berättigade att föra ängare, och än 
mer häg och lust saknas-ej att kasta sig in pä det nu er- 
bjudna omrädet, som kan gifva förtjenst, hvilket segelfarten 
nu icke gör. 
Men här som vid alla nya företag framträder försigtig- 
heten och manar till att ej inläta sig pä& det nya oförsökta. 
Dä Sven Foyn bygde sin första hvalfängstängare, hvem 
trodde väl dä att den skulle omgestalta hela fängstsättet 
-upp i de arktiska farvattnen, och likväl är det sä. Äfven 
frän Göteborg deltager man i fängsten uti dessa, och svenska 
fängstfartyg sysselsättas nu mer och mindre framgängsrikt i 
den af flere nationer med ängkraften till sin hjelp drifna 
säl- och hvitfiskfängsten. När nu första förslaget framkom att 
införa ängkraften vid bankfisket, mötte det motständ frän flere 
häll, och det framlades skäl härför, dock hufvudsakligen ur eko- 
nomisk synpunkt. Men den man, som här hade gjort klart 
för sig hvad frägan innebär, han lät ej nedslä sina förhopp- 
ningar, ätminstone ej förrän han sjelf fätt visshet om att 
saken ej gär för sig. 
Styrelsen för Kretsafdelningen i Göteborg af Förenin- 
gen till bohuslänska fiskeriernas främjande har haft nöjet 
att f& afläta skrifvelse till Kungliga Lotsstyrelsen med an- 
hällan om att f& för försök använda lotsängaren Göteborg, 
och denna framställan vardt välvilligt bitallen *), och försöket 
är nu gjort. För detsamma läter redogörelsen, afgifven af 
ängarens varmhjertade och för den nya fängstmetodens in- 
forande varmt intresserade chef, lotskapten OUCHTERLONY, 
som följer: 
“Med anledning af Kongl. Lotsstyrelsens medgifvande 
ät Bohuslänska fiskeriföreningens kretsafdelning i Göteborg, 
att ängfartyget Göteborg finge användas till nägra fiskeför- 
*) Bohuslänsk Fiskeritidskrift, -1885, sid. 223— 224. 
(Utg. anm.) 
