79 
särskilt, och de rotera med sin nedre hälft eller tredjedel 
nedsänkt i limvattnet. Vattenängan gär bort genom en 
öfver apparaten varande träskorsten, der den afföres me- 
delst en ängfläkt. Tiden för afdunstningen beror natur- 
ligtvis pä, huru pass tjockt limmet eller limvattnet är, da 
det kommer i afdunstningsapparaten. Det i afdunstnings- 
behällarne qvarblifvande limmet bortledes sedan derifrän 
till andra behällare. Medan det ännu är varmt, försättes 
det med preserverande kemikalier, hvilkas beständsdelar 
hemlighällas. 
Det bästa limmet kostade, förvaradt i barrels eller 
halfbarrels 21/,, i glas- eller mindre bleckkärl 8 dollars per. 
sallon*); det sämre skinnlimmet kostade i större träkärl 
1,50, det af fenor, ben o. s. v. gjorda 1,20 dollars. För- 
utom till mycket annat användes fisklimmet till blekning 
och limning af strähattar, till kuvertgummi, till »courtpla- 
ster» (muchpläster) samt till att hälla tillsammans skinnet 
vid syningen, i st. för vax pä träden, o. s. v. i skofahri- 
kerna. En särskilt beredd, starkare sort brukas vid sam- 
manlimmandet af drifremmar. 
De sammanpressade kakor af skinn och annat fisk- 
affall, som äterstä, sedan limmet tagits ur, söndermalas, 
utan att förut torkas, till fina slamsor i en qvarn, bestä- 
ende af likt skarpa tänder mot stälskifvor verkande, hastigt 
svängande stälrullar. Plätarne äro utskurna likt skarpa 
sagblad med jättetänder, och mellan hvar och en af dessa 
‚ passar den spetsvinkliga eggen af ett hjul in. Det är 
samma qvarn, hvari fiskaffallet males, innan det urlakas. 
Efter förmalningen torkas de för guano afsedda skinn- och 
affallsresterna pä jernträdsramar — ungefär en 5 fot i 
qvadrat — hvilka insättas i en jättelik brädlär med ned- 
 fällbara lämmar pa sidorna. Torkningen försiggär snabbt, 
i det samma ängvift, som drifver ängan frän afdunstnings- 
*) Prisen dock helt olika allt efter kärlens och limmets beskaf- 
fenhet och det bruk, hvartill det är afsedt. 
Guano af re- 
sterna vid 
limfabrika- 
tionen. 
