41 
_ allt tillverkningen af benlös fisk (torsk), som bör ädraga 
sig var uppmärksamhet. Den tid torde ej vara sa aflägsen, 
dä en vacker sädan vara äfven i den europeiska markna- 
den vinner en god omsättning. För laksaltad fisk —— ma- 
krill, sill o. s. v. — äro de pa sidan 47 beskrifna, s. k. 
»pails» att beakta. 
Med undantag af rökt kolja (se sid. 49 och 50) samt 
en del rökt sill, lemna de tyska, engelska, holländska och 
danska rökerierna i allmänhet bättre varor än de ameri- 
kanska. Den pa sid. 52 omnämda skinn- och benfria, rökta, 
i bläcklädorna inlagda sillen skulle ocksä möjligen med 
 fördel kunna eftergöras hos oss. 
Amerikas bäde för sin smak och hällbarhet sa ut- 
märkta, hermetiskt inlagda, inkokta (»canned») fiskkonser- 
ver böra vara bäde lätta och synnerligen förtjenta af att 
göras efter här hemma. Väl kan, säsom nämts, lax- och 
hummerinläggningen svärligen löna sig i Sverige, men vi 
hafva ju sa mänga andra, för inläggning lämpliga fisksorter. 
Den smäsill, som i Amerika konserveras till »ocean-trout», 
»brook-trout» eller hvad man allt kallar den, och den af 
hvilken man gör sina sardiner, gar sasom färsk ingalunda 
upp mot vär strömming eller sill frän södra Östersjön, när 
den fängas säsom fet, d. v. s. i andra tider än den leker 
_ eller nyss har lekt. För tillgodogörandet af denna ström- 
ming och denna sill hafva vi ocksäa sä ofantligt vigtiga 
lärdomar att hemta af den amerikanska sardinfabrikationen. 
Billiga tillverkningssätt synas nemligen vara de enda medlen 
för att »svenska sardiner» i marknaden skola kunna täfla 
med de franska. Om fullgod olivolja hos oss skulle blifva 
dyr, och om ocksä bomullsfröoljan af en eller annan oför- 
utsedd orsak ej skulle vara fullt lämplig, äterstode oss 
dock alltid att bereda en vara efter mönstret af de väl- 
smakande amerikanska senaps- eller kryddsardinerna jemte 
af den hvilken, säsom nämts, kallas »ocean-» och »brook- 
trout». 
